ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А
і м е н е м  У к р а ї н и

04 листопада 2020 року 	м. Дніпро	справа № 340/527/20	

Третій апеляційний адміністративний суд 
у складі колегії суддів: головуючого - судді  Щербака А.А. (доповідач),
                               суддів:  Баранник Н.П., Малиш Н.І.,     
розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 на ухвалу Кіровоградського окружного адміністративного суду  від 22 травня 2020  року (суддя Пасічник Ю.П.) про залишення без розгляду частини позовних вимог  у справі за позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Кіровоградській  області  про скасування податкових повідомлень-рішень,-                              
                                                    
 ВСТАНОВИВ:
ФОП ОСОБА_1 звернувся з позовом до Головного управління ДПС у Кіровоградській  області  про скасування податкових повідомлень-рішень, вимоги про сплату  боргу та рішення поро застосування штрафних санкцій. 
Ухвалою Кіровоградського окружного адміністративного суду від 22 травня  2020  року було залишено без розгляду позовні вимоги в частині визнання протиправним та скасування вимоги про сплату боргу від 24.09.2019р. №Ф-0000083304 зі сплати єдиного внеску на суму 27970,17 грн. та рішення від 24.09.2019р. №0000163304 про застосування штрафних санкцій за донарахування не нарахованого єдиного внеску в сумі 3194,80грн.
Позивачем була подана апеляційна скарга, просить ухвал суду першої інстанції скасувати та направити  справу до суду першої інстанції для продовження розгляду. 
Апеляційна скарга обґрунтована тим, що судом першої інстанції  порушено норми матеріального та процесуального права, не враховано те, що строк звернення до суду з адміністративним позовом позивач не пропустив відповідно до п. 56.18 ст. 56 ПК України. 
Адміністративна справа розглянута апеляційним судом відповідно до пункту 3 частини 1  ст.311 КАС України в порядку письмового провадження, на підставі наявних у ній доказів. 
Як було встановлено судом першої інстанції, позивач в цій справі оскаржує зокрема  вимогу про сплату боргу від 24.09.2019 №Ф-0000083304 зі сплати єдиного внеску на суму 27970,17 грн. та рішення від 24.09.2019 №0000163304 про застосування штрафних санкцій за донарахування не нарахованого єдиного внеску в сумі 3 194,80грн.
Залишаючи без розгляду частину позовних вимог, суд першої інстанції зазначив, що оскільки позивач отримав вимогу про сплату боргу від 24.09.2019 №Ф-0000083304 зі сплати єдиного внеску на суму 27970,17 грн. та рішення від 24.09.2019 №0000163304 про застосування штрафних санкцій за донарахування не нарахованого єдиного внеску в сумі 3 194,80грн., 30 жовтня 2019 р., то з урахуванням положень абзацу 9 частини четвертої статті 25 Закону № 2464-VI, повинен був звернутись до суду з метою оскарження вказаних рішень не пізніше 09.11.2019, натомість до суду звернувся лише 14.02.2020, тобто з пропуском строку визначеного Законом № 2464-VI.
Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції.
Частиною першою статті 122 КАС України передбачено, що адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.
Відповідно до частини 3 статті 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Дія Закону № 2464-VI поширюється на відносини, що виникають під час провадження діяльності, пов`язаної із збором та веденням обліку єдиного внеску. Дія інших нормативно-правових актів може поширюватися на зазначені відносини лише у випадках, передбачених цим Законом, або в частині, що не суперечить цьому Закону (частина перша статті 2 цього Закону).
Згідно з абзацами 4, 5, 6 частини четвертої статті 25 Закону №2464-VI платник єдиного внеску зобов`язаний протягом десяти календарних днів з дня надходження вимоги про сплату недоїмки сплатити суми недоїмки та штрафів разом з нарахованою пенею. У разі незгоди з розрахунком суми недоїмки платник єдиного внеску узгоджує її з органом доходів і зборів шляхом оскарження вимоги про сплату єдиного внеску в адміністративному або судовому порядку. Скарга на вимогу про сплату єдиного внеску подається до органу доходів і зборів вищого рівня у письмовій формі протягом десяти календарних днів, що настають за днем отримання платником єдиного внеску вимоги про сплату єдиного внеску, з повідомленням про це органу доходів і зборів, який прийняв вимогу про сплату єдиного внеску.
Порядок узгодження сум недоїмки з єдиного внеску встановлюється центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику (абзац 8 частини 4 статті 25 Закону №2464-VI).
Відповідно до абзацу 9 частини четвертої статті 25 Закону № 2464-VI у разі якщо згоди з органом доходів і зборів не досягнуто, платник єдиного внеску зобов`язаний сплатити суми недоїмки та штрафів разом з нарахованою пенею протягом десяти календарних днів з дня надходження рішення відповідного органу доходів і зборів або оскаржити вимогу до органу доходів і зборів вищого рівня чи в судовому порядку.
Пунктом 1.3 статті 1 ПК України визначено, що цей Кодекс не регулює питання погашення податкових зобов`язань або стягнення податкового боргу з осіб, на яких поширюються судові процедури, визначені Законом України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом», з банків, на які поширюються норми Закону України «Про систему гарантування вкладів фізичних осіб», та погашення зобов`язань зі сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, зборів на обов`язкове державне пенсійне страхування з окремих видів господарських операцій.
Суд першої інстанції дійшов вірного висновку, що зазначене свідчить про те, що положення ПК України не поширюються на відносини щодо порядку сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, як і відповідальність за порушення такого порядку.
При оскарженні рішення податкового органу, прийнятого в межах Закону №2464-VI, строк звернення до адміністративного суду визначений приписами пункту 56.18 статті 56, статті 102 ПК України не застосовується, на що також вказував Верховний Суд в постановах від 31 січня 2019 року у справі №802/983/18-а, від 17 липня 2019 року у справі №0740/1050/18. 
Доводи апеляційної скарги висновків суду першої інстанції не спростовують. 
Керуючись  ст. ст. 315, 316, 321, 322 КАС України, суд, -

                                                  ПОСТАНОВИВ:
Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення. 
Ухвалу Кіровоградського окружного адміністративного суду від 22 травня 2020  року про залишення без розгляду частини позовних вимог  у справі за позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Кіровоградській  області  про скасування податкових повідомлень-рішень залишити без змін. 
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена безпосередньо до суду касаційної інстанції в строк, передбачений  ст. 329 КАС України.
   
Головуючий - суддя                                                                      А.А. Щербак 

                               суддя                                                                      Н.П. Баранник 

                               суддя                                                                      Н.І. Малиш