ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/8012/20 Справа № 199/8272/19 	  	Суддя у 1-й інстанції - Гаврилов В.А. Доповідач - Макаров М. О.	

Категорія 48

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 жовтня 2020 року                                                                м. Дніпро

Колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ Дніпровського апеляційного суду в складі:

головуючого – судді Макарова М.О.         
суддів – Деркач Н.М., Куценко Т.Р.

розглянувши в порядку спрощеного провадження без повідомлення учасників справи в письмовому провадженні у м. Дніпрі цивільну справу за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 — ОСОБА_2 на ухвалу судді Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 09 липня 2020 року по справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , третя особа Служба у справах дітей Амур-Нижньодніпровської районної у місті Дніпрі ради про позбавлення батьківських прав,-

В С Т А Н О В И Л А:

У жовтні 2019 року до суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , третя особа Служба у справах дітей Амур-Нижньодніпровської районної у місті Дніпрі ради про позбавлення батьківських прав.
Ухвалою судді Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 09 липня 2020 року позовну заяву повернуто позивачу.
Ухвала судді мотивована тим, що протягом встановленого строку на усунення недоліків, недоліки усунуто не було.
В апеляційній скарзі ОСОБА_1 посилаючись на порушення судом норм процесуального права, просила вказану ухвалу скасувати, а справу направити до суду першої інстанції для відкриття провадження по справі.
Апеляційна скарга обґрунтована тим, що Орган опіки та піклування подає до суду письмовий висновок, а не надає його стороні, а тому повернення позову з тих підстав, що позивачем не було надано висновок є необґрунтованим.
Відповідно до ч. 2 ст. 369 ЦПК України апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції про повернення заяви позивачеві (заявникові) (п. 6 ч. 1 ст. 353 ЦПК) розглядається судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.
Відповідно до ч. 13 статті 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.
Враховуючи вищевикладене, розгляд справи здійснено в порядку письмового провадження, без повідомлення учасників справи.
Розглянувши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість ухвали суду в межах доводів апеляційної скарги і заявлених вимог, колегія суддів вважає за необхідне оскаржувану ухвалу скасувати, а справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду, виходячи з наступного.
Так, судом встановлено, що у жовтні 2019 року до суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , третя особа Служба у справах дітей Амур-Нижньодніпровської районної у місті Дніпрі ради про позбавлення батьківських прав.
Ухвалою Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 03 лютого 2020 року позовну заяву залишено буз руху для надання письмово висновку Органу опіки та піклування.
Повертаючи позовну заяву позивачеві, районний суд виходив з того, що недоліки зазначені в ухвалі суду про залишення позовної заяви без руху усунуто не було.
Проте, колегія суддів не може погодитись з таким висновком суду першої інстанції, з огляду на наступне. 
Вимоги щодо належного оформлення позовної заяви викладені в статтях 175-177 ЦПК України.
Згідно до ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).
Відповідно до ч. 2 ст. 95 ЦПК України письмові докази подаються в оригіналі або у належним чином засвідченій копії.
У п.7 постанови Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 2009 року №2 “Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції” роз`яснено, що подання доказів можливе на наступних стадіях цивільного процесу, тому суд не вправі через неподання доказів при пред`явленні позову залишати заяву без руху та повертати заявнику. 
Відповідно до ч. 5 ст. 19 СК України Орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи.
Тобто, чинним законодавством України не передбачено обов`язку позивача при поданні позовної заяви обов`язкового надання письмового висновку Органу опіки та піклування, тоді як суд вправі в процесі розгляду даної категорії справ витребувати останній у Органу опіки та піклування.
Таким чином, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції дійшов передчасного висновку про повернення позовної заяви ОСОБА_1 .
Згідно ч.1 ст. 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.
За таких обставин, ухвала суду першої інстанції постановлена передчасно, підлягає скасуванню з направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.
Керуючись ст.ст. 259, 367, 374, 379 ЦПК України, колегія суддів, - 
П О С Т А Н О В И Л А : 
Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 — ОСОБА_2 – задовольнити.
Ухвалу судді Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 09 липня 2020 року – скасувати, справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та оскарженню не підлягає.
Головуючий суддя М.О. Макаров
Судді Н.М. Деркач
Т.Р. Куценко