ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 листопада 2020 року	Львів	Справа № 260/505/20 пров. № А/857/10631/20	

Восьмий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: 

головуючого-судді                    Кузьмича С. М.,
суддів                                        Улицького В.З., Шавеля Р.М.,
за участю секретаря                    Мельничук Б.Б.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Львові справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 07 липня 2020 року (ухвалене головуючим – суддею Рейті С.І. у м. Ужгороді) у справі № 260/505/20 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатів Київської області про визнання рішення протиправним та зобов`язання вчинити певні дії,

                                                       ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду із адміністративним позовом до відповідача в якому просив визнати протиправним та скасувати рішення КДКА Київської області від 28.01.2020 за № 3/2020 про відмову в порушенні дисциплінарної справи за скаргою ОСОБА_1 у зв`язку з відсутністю в діях адвоката дисциплінарного проступку та зобов`язати КДКА Київської області ухвалити рішення яким порушити дисциплінарну справу стосовно адвоката ОСОБА_2 на підставі поданої скарги від 11.11.2019.
В обґрунтування позовних вимог вказує на те, що у листопаді 2019 року звернувся до КДКА Київської області зі скаргою на адвоката ОСОБА_2 в якій просив притягнути вказаного адвоката до дисциплінарної відповідальності у вигляді позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю з наступним виключенням з Єдиного реєстру адвокатів. Оскарженим рішенням КДКА Київської області від 28.01.2020 № 3/2020 у порушенні дисциплінарної справи за скаргою позивача стосовно адвоката ОСОБА_2 відмовлено у зв`язку з відсутністю ознак дисциплінарного проступку в діях адвоката. На думку позивача, відмовляючи у відкритті дисциплінарного провадження відносно адвоката, КДКА Київської області дійшла неправильного висновку з порушенням процедури розгляду скарги, оцінки доказів поданих скаржником, неправильною оцінкою поданих доказів тощо, оскільки при подачі скарги на дії адвоката було надано докази вчинення ним дисциплінарного проступку, який не є сумісним з професією адвоката. Так, письмовими доказами, а також відеофіксацією (які містяться у розпорядженні відповідача) підтверджується неетична поведінка адвоката, а також вчинення дій, що підпадають під ознаки кримінально караного діяння, що само по собі достатнім доказом вчинення дисциплінарного проступку у розумінні Правил адвокатської етики.
Рішенням Закарпатського окружного адміністративного суду від 07.07.2020 в задоволенні адміністративного позову відмовлено. 
Приймаючи оскаржуване рішення суд першої інстанції виходив з того, що в ході проведення перевірки викладених у скарзі ОСОБА_1 доводів, Дисциплінарною комісією КДКА Київської області, за результатом прослуховування файлів з аудіозаписом судового засідання Закарпатського апеляційного суду, яке відбулося 30.10.2019 в рамках розгляду цивільної справи № 308/290/19, а також вивчення Протоколу судового засідання, які були надані скаржником на підтвердження обставин образливого висловлювання щодо скаржника, та образ щодо адвоката ОСОБА_3 , який здійснює представництво інтересів ОСОБА_1 , не знайдено підстав для висновку відносно того, що поведінка адвоката ОСОБА_2 містила в собі ознаки видів дисциплінарних проступків, про які йдеться в скарзі.
Вказане рішення в апеляційному порядку оскаржив позивач, у апеляційній скарзі покликається на те, що оскаржуване рішення винесене з порушенням норм процесуального та матеріального права з неповним з`ясуванням обставин справи та є незаконним, просить рішення суду першої інстанції скасувати та прийняти нове, яким позовні вимоги задовольнити.
Зокрема в апеляційні скарзі зазначає, що про місце та час розгляду дисциплінарної справи його не було повідомлено. При подачі скарги на дії адвоката було надано докази вчинення ним дисциплінарного проступку який є несумісним з професією адвоката. Так, письмовими доказами, а також відеофіксацією, які містяться у розпорядженні відповідача підтверджується неетична поведінка адвоката, а також вчинення дій, що підпадають під ознаки кримінально караного діяння, що само по собі достатнім доказом вчинення дисциплінарного проступку у розумінні Правил адвокатської етики.
Особи, які беруть участь у справі, в судове засідання не з`явилися, хоча були належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду справи, а тому колегія суддів, відповідно до ч. 4 ст. 229 Кодексу адміністративного судочинства України, вважає за можливе провести розгляд справи за відсутності сторін, без здійснення фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу.
Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, суд приходить до висновку, що апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції — без змін, з наступних підстав.
З матеріалів справи слідує, що 11.11.2019 позивачем подано до КДКА Київської області скаргу стосовно адвоката ОСОБА_2 , для вирішення питання про притягнення його до дисциплінарної відповідальності у вигляді позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю з наступним виключенням з Єдиного реєстру адвокатів України, яка обґрунтована наступним:
За участі скаржника на даний час тривають цивільні справи, зокрема справа № 308/290/19, інтереси скаржника в якій, представляє адвокат ОСОБА_3 , діючи на підставі довіреності від 16.07.2018 № 701.
З боку адвоката ОСОБА_2 протягом останнього року чиниться психологічний тиск, що негативно відображається на виконанні адвокатом ОСОБА_3 своїх професійних обов`язків; як додає скаржник, про звинувачення у свій бік, він взагалі не згадує, оскільки це буде предметом перевірки правоохоронних органів.
Зокрема, у судовому засіданні Закарпатського апеляційного суду, яке відбулося 30.10.2019 у справі № 308/290/19 за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_1 , третьої особи ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , про усунення перешкод у користуванні орендованим майном, адвокат ОСОБА_2 , який одночасно здійснює представництво інтересів ОСОБА_4 та ОСОБА_5 (позивач та третя особа), під час розгляду апеляційної скарги висловлювався образливо на адресу скаржника, де називав його злочинцем та при цьому ображав адвоката ОСОБА_3 , який здійснює представництво інтересів ОСОБА_1 , (диск звукозапису судового засідання додається). Після завершення судового засідання приблизно о 10 год. 00 хв., 30.10.2019, у приміщенні Закарпатського апеляційного суду в м. Ужгороді по вул. Довженка, 7, наніс адвокату ОСОБА_3 тілесні ушкодження. Відомості про протиправну поведінку було внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Згідно з діагнозом лікаря-травматолога констатовано забій м`яких тканин шиї. Скаржник звертає особливу увагу, що тілесні ушкодження адвокату ОСОБА_3 були нанесені у зв`язку з виконанням ним функцій захисника (адвоката, представника) - саме адвокатом ОСОБА_2 .
Позивач зазначав, що вказана вище обставина (нанесення його захиснику тілесних ушкоджень) підтверджує відсутність правових аргументів у веденні справи та використання адвокатом ОСОБА_2 протиправних засобів і прийомів, а будь-яке застосування насильства не має виправдань для професії адвоката.
З посиланням на ст. 50 Правил адвокатської етики (далі - ПАЕ), а також ст. ст. 42, 44 ПАЕ, ст. ст. 11, 33, 34, 35 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», враховуючи системність характеру дій, що вчиняються адвокатом ОСОБА_2 , по відношенню до скаржника, як учасника процесу та його представника - адвоката Шпуганича В.П., щодо якого застосовано фізичне насильство у вигляді нанесення тілесних ушкоджень як представника скаржника, до якого останній не має жодних зауважень щодо ефективності і тактики захисту його законних прав та інтересів, і щодо роботи якого не має жодних зауважень, через що адвокат ОСОБА_3 і зазнав фізичного та психологічного тиску зі сторони адвоката ОСОБА_2 , просить притягнути адвоката ОСОБА_2 до дисциплінарної відповідальності у вигляді позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю з наступним виключенням з Єдиного реєстру адвокатів України, що буде належним і дієвим заходом на поведінку адвоката.
До скарги на 14 аркушах додано такі матеріали: 
1. Копія довіреності від 16.07.2018, посвідченої Кішкіним Д.В., приватним нотаріусом Ужгородського міського нотаріального округу, зареєстровано в реєстрі за № 701; 
2. Копія Витягу з Єдиного реєстру судових розслідувань щодо реєстрації кримінального провадження за № 12019070030003460 від 31.10.2019 о 09:07:17; 
3. Копія талону № 13068/1061 травматологічного пункту від 30.10.2019; 
4. Копія протоколу судового засідання Закарпатського апеляційного суду по справі № 308/290/19 за 30.10.2019; 
5. Копія постанови Закарпатського апеляційного суду по справі № 308/9995/17 від 17.01.2019; 
6. Копія постанови Закарпатського апеляційного суду по справі № 308/11861/14-ц від 12.02.2019; 
7. Витяг з ЄРАУ на адвоката ОСОБА_2 ; 
8. Аркуш паперу А4 з двома DVD дисками, що містять аудіо та відеоматеріали.
В свою чергу встановлено, що адвокат ОСОБА_2 здійснює адвокатську діяльність на підставі Свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю № 7645/10, виданого Радою адвокатів Київської області 19.04.2019, за адресою: АДРЕСА_1 ; адвокат обліковується у Раді адвокатів Київської області, а тому розгляд дисциплінарного провадження стосовно адвоката відноситься до компетенції дисциплінарної палати КДКА Київської області.
У надісланих на адресу КДКА Київської області (вх. № 1589 від 05.12.2019) письмових поясненнях датованих 01.12.2019, адвокат ОСОБА_2 проти поданої стосовно нього скарги заперечив, посилаючись на наступні обставини: адвокат представляє інтереси протилежної сторони у цивільному спорі зі скаржником. 30.10.2019 у Закарпатському апеляційному суді відбулося засідання по справі № 308/290/19 за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_1 , третьої особи ОСОБА_5 та ОСОБА_6 про усунення перешкод у користуванні орендованим майном, яке в подальшому було відкладено на 20.11.2019. Після цього, як пояснює адвокат, він останнім вийшов з зали судового засідання та в коридорі почув і побачив, як адвокат ОСОБА_3 ображає нецензурними словами та штовхає його довірительку - позивача по справі ОСОБА_4 . Почувши образи, адвокат втрутився у конфлікт та захистив свою довірительку, попередивши адвоката ОСОБА_3 про Указ Президента України від 22.07.2019 «Про заходи щодо протидії рейдерству в Україні», наголосивши на тому, що за всі неправомірні та незаконні дії він спільно зі скаржником ОСОБА_1 буде відповідати згідно чинного законодавства.
Адвокат звертав увагу, що самого скаржника під час цих подій на місці не було, крім цього, скаржника не було і у всіх інших попередніх засіданнях суду. Також, адвокат зазначає про неприязні відносини, що склалися між його довірителем ОСОБА_4 і самим скаржником – ОСОБА_1 та його адвокатом.
У поясненнях адвокат наголошує на тому, що адвоката ОСОБА_3 , він не бив. У своїй скарзі ОСОБА_1 описує події, учасником яких він не був, натомість його адвокат провокував ОСОБА_4 , ображав і штовхнув її, думаючи що цього ніхто не побачить.
Стосовно відеозапису наданого скаржником, адвокат зазначає, що ОСОБА_1 нічого не зазначає про те, звідки у нього цей відеозапис, що є на тому записі та джерела його походження. Також, у поясненнях адвокат стверджує, що «із скарги не відомо ким (слідчим?) і на підставі якого документа (заяви чи клопотання?); ким і кому (згідно якого рішення?) посадові особи Закарпатського апеляційного суду надали відеозапис». Тобто, при «здобутті» доданого до скарги звукозапису чи відеозапису скаржником та посадовими особами Закарпатського апеляційного суду було допущено пряме порушення вимоги ч. 2 ст. 19 Конституції України (органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підстав, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України).
Щодо нанесення адвокату скаржника ОСОБА_3 тілесних ушкоджень, то ця інформація є вигаданою і такою, що не містить належних і допустимих доказів. Адвокат ОСОБА_2 стверджує, що йому достеменно відомо, що після 10 год. 30 хв. адвокат ОСОБА_3 продовжував приймати участь в інших судових справах в цьому суді і ніяких звернень до лікаря чи виклику швидкої допомоги не було.
На підтвердження викладеного вище, адвокат посилається на додану до його письмових пояснень заяву ОСОБА_4 про те, що адвокат ОСОБА_3 ображав її нецензурними словами в коридорі суду та штовхнув в спину. І звичайно, почувши образи ОСОБА_3 в бік ОСОБА_4 , побачивши, що він її штовхає, ОСОБА_2 моментально зреагував та захистив свою довірительку.
Викладену у скарзі інформацію вважає неправдивою, а прохальну частину скарги розцінює як таку, що спрямована на позбавлення потерпілих у кримінальному провадженні ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та ОСОБА_4 на адвокатський захист і просить прийняти рішення про відмову в порушенні дисциплінарної справи.
До своїх письмових пояснень адвокатом ОСОБА_9 додані такі матеріали: 
1. Копія Свідоцтва про право власності на нерухоме майно від 19.01.2011 ОСОБА_5 та ОСОБА_6 ; 
2. Копія Державного акту на право власності на земельну ділянку від 21.08.2007 серія ЗК № 039315 кадастровий номер: 2110100000:17:003:0071 ОСОБА_5 та ОСОБА_6 ; 
3. Копія Висновку судового експерта В.В. Дрозда про вартість нерухомого майна потерпілих: станції технічного обслуговування літ. З, загальною площею 621, 4 кв. м., автомийкою, літ. К, загальною площею 228, 3 кв. м., земельною ділянкою площею 0, 0843 га за кадастровим номером: 2110100000:17:003:0071, яке знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , разом з фотографіями об`єкту; 
4. Копія Висновку про вартість майна від 08.12.2017, складеного ПП «Експерт-центр», м. Ужгород; 
5. Копія постанови ВП № 55028069 від 30.10.2017 про відкриття виконавчого провадження; 
6. Копія постанови ВП № 55028069 від 21.12.2017 про закінчення виконавчого провадження; 
7. Копія ухвали Ужгородського міськрайонного суду в справі № 308/9995/17 від 26.10.2017, якою суд: «Заборонив фізичній особі ОСОБА_1 вчиняти дії щодо передачі прав за Іпотечним договором № 26 від 15.05.2007 за реєстровим № 992, Іпотечним договором № 65/1 від 10.08.2006 за реєстровим № 3764 до вирішення справи по суті»; 
8. Копія відзиву на скаргу ОСОБА_1 , в справі № 308/10485/18 старшого державного виконавця Ужгородського РВ ДВС І.М. Чуп; 
9. Копія Акту державного виконавця від 07.09.2018 старшого державного виконавця Ужгородського РВ ДВС І.М. Чуп; 
10. Копія відповіді начальника управління прокуратури ОСОБА_10 від 11.10.2019 про те, що 11.10.2019 державного реєстратора ОСОБА_11 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 362 КК України; 
11. Копія супровідного листа ст. слідчого І.В. Гички в прокуратуру області від 10.09.2019; 
12. Копія повідомлення про підозру ОСОБА_12 ; 
13. Копія повідомлення про підозру приватному нотаріусу ОСОБА_13 ; 
14. 7-ме клопотання про підозру та обвинувальних актів ОЗГ від 31.10.2019 потерпілих по КП ЄРДР № 22018070000000023 ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та їхнього захисника ОСОБА_2 ; 
15. Заява позивачки по справі № 308/290/19, яка розглядалася 30.10.2019 в Закарпатському апеляційному суді о 09 год. 00 хв. ОСОБА_4 (свідка).
За правилами п. 30 Положення про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність (затверджене рішенням Ради адвокатів України № 120 від 30.08.2014), протокольним рішенням дисциплінарної палати КДКА Київської області строк проведення перевірки за скаргою ОСОБА_1 , продовжено до 15.01.2020.
У відповідності до вимог ст. 38 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» за результатами проведеної перевірки за скаргою ОСОБА_1 , членом дисциплінарної палати КДКА Київської області Степановим Є.В. складена довідка від 15.01.2020, яка разом зі скаргою та матеріалами справи подана на розгляд дисциплінарної палати КДКА Київської області.
За результатами здійсненої перевірки, Рішенням КДКА Київської області від 28.01.2020 № 3/2020 в порушенні дисциплінарної справи за скаргою ОСОБА_1 стосовно адвоката ОСОБА_2 відмовлено, у зв`язку з відсутністю ознак дисциплінарного проступку в діях адвоката.
Позивач вважаючи, що прийняте рішення відповідача за результатом розгляду його скарги протиправним, звернувся до суду з відповідними позовними вимогами.
Проаналізувавши матеріали справи, суд апеляційної інстанції приходить до висновку про правильне застосування норм матеріального та процесуального права та повне з`ясування обставин справи судом першої інстанції з огляду на наступне.
Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» (далі - Закон України № 5076-VI), адвокатська діяльність - незалежна професійна діяльність адвоката щодо здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту.
Статтею 2 Закону України № 5076-VI визначено, що адвокатура - недержавний самоврядний інститут, що забезпечує здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги на професійній основі, а також самостійно вирішує питання організації і діяльності адвокатури в порядку, встановленому цим Законом.
Частиною 3 ст. 2 Закону України № 5076-VI встановлено, що з метою забезпечення належного здійснення адвокатської діяльності, дотримання гарантій адвокатської діяльності, захисту професійних прав адвокатів, забезпечення високого професійного рівня адвокатів та вирішення питань дисциплінарної відповідальності адвокатів в Україні діє адвокатське самоврядування.
Згідно з ч. 1 ст. 4 вказаного Закону, адвокатська діяльність здійснюється на принципах верховенства права, законності, незалежності, конфіденційності та уникнення конфлікту інтересів.
Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 21 Закону України № 5076-VI під час здійснення адвокатської діяльності адвокат зобов`язаний дотримуватися присяги адвоката України та правил адвокатської етики.
Згідно зі ст. 33 Закону України № 5076-VI адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження з підстав, передбачених цим Законом. Дисциплінарне провадження - це процедура розгляду письмової скарги, яка містить відомості про наявність у діях адвоката ознак дисциплінарного проступку. Дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України.
Статтею 34 Закону України № 5076-VI передбачено, що підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку. Дисциплінарним проступком адвоката є: 1) порушення вимог несумісності; 2) порушення присяги адвоката України; 3) порушення правил адвокатської етики; 4) розголошення адвокатської таємниці або вчинення дій, що призвели до її розголошення; 5) невиконання або неналежне виконання своїх професійних обов`язків; 6) невиконання рішень органів адвокатського самоврядування; 7) порушення інших обов`язків адвоката, передбачених законом.
Згідно з ч. 1 ст. 35 Закону України № 5076-VI за вчинення дисциплінарного проступку до адвоката може бути застосовано одне з таких дисциплінарних стягнень: 1) попередження; 2) зупинення права на заняття адвокатською діяльністю на строк від одного місяця до одного року; 3) для адвокатів України - позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю з наступним виключенням з Єдиного реєстру адвокатів України, а для адвокатів іноземних держав - виключення з Єдиного реєстру адвокатів України.
Відповідно до ст. 36 Закону України № 5076-VІ, право на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури із заявою (скаргою) щодо поведінки адвоката, яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності, має кожен, кому відомі факти такої поведінки.
Не допускається зловживання правом на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, у тому числі ініціювання питання про дисциплінарну відповідальність адвоката без достатніх підстав, і використання зазначеного права як засобу тиску на адвоката у зв`язку із здійсненням ним адвокатської діяльності.
Дисциплінарну справу стосовно адвоката не може бути порушено за заявою (скаргою), що не містить відомостей про наявність ознак дисциплінарного проступку адвоката, а також за анонімною заявою (скаргою).
Аналіз викладеного свідчить, що заява (скарга), яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності, має містити відомості про наявність ознак дисциплінарного проступку адвоката. Таку заяву (скаргу) може подати кожен кому відомі факти такої поведінки.
Підставою для ініціювання дисциплінарного провадження щодо адвоката у цьому випадку можуть бути й інші документи (подання, постанови, ухвали, інші рішення, тощо) певних осіб, які за своїм змістом та суттю і є заявами (скаргами) щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність.
Аналогічні приписи передбачені і в Положенні про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, затверджене Рішенням Ради адвокатів України від 30.08.2014 № 120 (далі по тексту - Положення № 120).
Так, відповідно до п. 2 Положення № 120 дисциплінарним провадженням визнається процедура розгляду письмової скарги, яка містить відомості про наявність у діях адвоката ознаки дисциплінарного проступку.
За приписами п. 3 Положення № 120 адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності лише в порядку дисциплінарного провадження, з підстав вчинення ним дисциплінарного проступку, види якого передбачені статтею 34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».
Згідно з п. 4 Положення № 120 дисциплінарним проступком адвоката є: порушення вимог несумісності; порушення присяги адвоката України; порушення правил адвокатської етики; розголошення адвокатської таємниці або вчинення дій, що призвели до її розголошення; невиконання або неналежне виконання своїх професійних обов`язків; невиконання рішень органів адвокатського самоврядування; порушення інших обов`язків адвоката, передбачених законом.
Визнання інших діянь дисциплінарним проступком адвоката та притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за їх вчинення не допускається.
Відповідно до п. 9-10 Положення № 120 право на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури із заявою (скаргою) щодо поведінки адвоката, яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності, має кожен, кому відомі факти такої поведінки. До заяв (скарг) щодо поведінки адвоката (далі узагальнено - заяви (скарги)) слід відносити: заяви (скарги) громадян; рішення, ухвали, постанови, звернення суддів; заяви (скарги), постанови, подання слідчих органів; заяви (скарги), подання голів кваліфікаційно-дисциплінарних комісій або її членів, голів рад адвокатів регіону або її членів; заяви (скарги) адвокатів, адвокатських об`єднань, адвокатських бюро, об`єднань адвокатів, підприємств, установ, організацій та інших осіб, поданих на дії адвокатів.
Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом, фактично підставою для ініціювання відносно адвоката ОСОБА_2 дисциплінарного провадження стала скарга позивача щодо неналежної поведінки адвоката ОСОБА_2 , яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність.
Статтею 37 Закону України № 5076-VI дисциплінарне провадження складається з таких стадій: 1) проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката; 2) порушення дисциплінарної справи; 3) розгляд дисциплінарної справи; 4) прийняття рішення у дисциплінарній справі.
Порядок перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката визначений у ст. 38 Закону України № 5076-VI, якою передбачено, що член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури за дорученням голови палати проводить перевірку відомостей, викладених у заяві (скарзі), та звертається до адвоката для отримання письмового пояснення по суті порушених питань.
За результатами перевірки відомостей членом дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури складається довідка, яка має містити викладення обставин, виявлених під час перевірки, висновки та пропозиції щодо наявності підстав для порушення дисциплінарної справи.
Заява (скарга) про дисциплінарний проступок адвоката, довідка та всі матеріали перевірки подаються на розгляд дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.
За результатами розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури більшістю голосів членів палати, які беруть участь у її засіданні, вирішує питання про порушення або відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката.
Згідно ст. 39 Закону України № 5076-VI, за результатами розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури більшістю голосів членів палати, які беруть участь у її засіданні, вирішує питання про порушення або відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката.  Рішення про порушення дисциплінарної справи з визначенням місця, дня і часу її розгляду чи про відмову в порушенні дисциплінарної справи надсилається або вручається під розписку адвокату та особі, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, протягом трьох днів з дня прийняття такого рішення. До рішення про порушення дисциплінарної справи, яке надсилається або вручається адвокату, додається довідка члена дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, складена за результатами перевірки. Рішення про порушення дисциплінарної справи або про відмову в порушенні дисциплінарної справи може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його прийняття до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду (ч.ч. 2-3 вказаної статті).
Відповідно до ч. 2 ст. 40 Закону України № 5076-VІ розгляд дисциплінарної справи здійснюється на засадах змагальності. Під час розгляду справи дисциплінарна палата заслуховує повідомлення члена дисциплінарної палати, який проводив перевірку, про результати перевірки, пояснення адвоката, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, особи, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, та пояснення інших заінтересованих осіб.
Адвокат, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, та особа, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, мають право надавати пояснення, ставити питання учасникам провадження, висловлювати заперечення, подавати докази на підтвердження своїх доводів, заявляти клопотання і відводи, користуватися правовою допомогою адвоката.
У разі неможливості з поважних причин брати участь у засіданні кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури адвокат, стосовно якого розглядається справа, може надати по суті порушених питань письмові пояснення, які додаються до матеріалів справи. Письмові пояснення адвоката оголошуються на засіданні дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.
Неявка адвоката чи особи, яка ініціювала питання дисциплінарної відповідальності адвоката, на засідання дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури без поважних причин за умови наявності доказів завчасного повідомлення зазначених осіб про місце, день і час засідання не перешкоджає розгляду дисциплінарної справи. У разі повторної неявки зазначених осіб на засідання палати розгляд справи здійснюється за їх відсутності незалежно від причин неявки.
Аналізуючи наведене вище колегія суддів дійшла висновку, що розгляд дисциплінарної справи здійснюється на засадах змагальності за участі заявника та адвоката.
Разом з цим, як зазначив суд першої інстанції та є підставним на переконання колегії суддів, що така стадія дисциплінарного провадження, як порушення дисциплінарної справи передбачає розгляд перевірки відомостей про дисциплінарний проступок за скаргою позивача та вирішення питання про порушення чи відмову в порушенні дисциплінарної справи, без виклику позивача та адвоката ОСОБА_2 , оскільки як слідує зі змісту ч. 2 ст. 40 Закону України № 5076-VІ саме розгляд дисциплінарної справи здійснюється на засадах змагальності за участі заявника та адвоката. Тобто після порушення дисциплінарної справи.
Щодо правомірності винесення оскаржуваного рішення то колегія суддів зазначає наступне.
Як згадувалось вище у відповідності до вимог ст. 38 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» за результатами проведеної перевірки за скаргою ОСОБА_1 , членом дисциплінарної палати КДКА Київської області Степановим Є.В. складена довідка від 15.01.2020, яка разом зі скаргою та матеріалами справи подана на розгляд дисциплінарної палати КДКА Київської області.
За результатами здійсненої перевірки, Рішенням КДКА Київської області від 28.01.2020 № 3/2020 в порушенні дисциплінарної справи за скаргою ОСОБА_1 стосовно адвоката ОСОБА_2 відмовлено, у зв`язку з відсутністю ознак дисциплінарного проступку в діях адвоката.
Так, в ході проведення перевірки викладених у скарзі ОСОБА_1 доводів, Дисциплінарною комісією КДКА Київської області, за результатом прослуховування файлів з аудіозаписом судового засідання Закарпатського апеляційного суду, яке відбулося 30.10.2019 в рамках розгляду цивільної справи № 308/290/19, а також вивчення Протоколу судового засідання, які були надані скаржником на підтвердження обставин образливого висловлювання щодо скаржника, та образ щодо адвоката ОСОБА_3 , який здійснює представництво інтересів ОСОБА_1 , не знайдено підстав для висновку відносно того, що поведінка адвоката ОСОБА_2 містила в собі ознаки видів дисциплінарних проступків, про які йдеться в скарзі.
Більше того, як зазначив суд першої інстанції, що на вказаних матеріалах не зафіксовано зауважень з боку головуючого судді. 
Разом з цим, згідно положень ст. 214 ЦПК України, головуючий відповідно до завдання цивільного судочинства керує ходом судового засідання, забезпечує додержання послідовності і порядку вчинення процесуальних дій, здійснення учасниками судового процесу їх процесуальних прав і виконання ними обов`язків, спрямовує судовий розгляд на забезпечення повного, всебічного та об`єктивного з`ясування обставин справи, усуваючи із судового розгляду все, що не має істотного значення для вирішення справи. Головуючий вживає необхідних заходів для забезпечення у судовому засіданні належного порядку. 
Відтак, у разі грубого порушення адвокатом належного порядку, саме головуючий мав би звернутися до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури щодо вжиття заходів дисциплінарного реагування, однак жодних звернень до КДКА Київської області про вчинення адвокатом ОСОБА_2 дисциплінарного проступку від суду не надходило. Не надходило скарг на дії адвоката ОСОБА_2 , і від адвоката ОСОБА_3 , який (на відміну від скаржника) був присутнім у судовому засіданні та щодо образ якого зазначається в скарзі. А тому, наведені в скарзі неправомірні дії та поведінка адвоката ОСОБА_2 є суб`єктивними оціночними судженнями її автора, який є протилежною стороною у справі.
Щодо обставин подій, які мали місце після судового засідання та внаслідок яких адвокату ОСОБА_3 були завдані тілесні ушкодження нібито з боку адвоката ОСОБА_14 , то так само додані до скарги відеоматеріали не дали зробити відповідний висновок про причинний зв`язок між зафіксованими на них подіями та ушкодженнями адвоката ОСОБА_3 у вигляді забою м`яких тканин шиї.
Як свідчать наявні в матеріалах перевірки документи, з цього приводу Ужгородським ВП ГУНП в Закарпатській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 12019070030003460 від 31.10.2019 за ч. 1 ст. 125 КК України.
Однак колегія суддів зазнчає, що під час розгляду справи відсутні будь – яка інформація, щодо цього розслідування, оскільки підтверджені відповідним судовим рішенням, можуть дати підстави для висновку про наявність протиправних дій з боку адвоката ОСОБА_2 .
Апеляційний суд, проаналізувавши наведені норми законодавства та встановлені обставини справи, не вбачає недотримання (порушення) відповідачем закріплених процесуальним законом критеріїв під час прийняття оскаржуваного рішення, що виключає підстави для сумнівів у правомірності оскаржуваного рішення.
Крім цього, колегія суддів, як і суд першої інстанції, виходячи з аналізу наведених норм права і обставин справи, а також змісту рішення відповідача від 28.01.2020 за № 3/2020, погоджується з позицією відповідача щодо відсутності в діях адвоката ознак дисциплінарного проступку, оскільки позивачем як скаржником не було належним чином доведено зворотного.
А тому, враховуючи наведене вище, рішення про відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката ОСОБА_2 є правомірним та таким, що прийняте на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені законом.
У п.58 Рішення Європейського суду з прав людини у справі «Серявін та інші проти України» від 10.02.2010 Суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення. Хоча національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень.
Відповідно до ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Зважаючи на викладене вище, колегія суддів вважає, що судом першої інстанції було правильно встановлено обставини справи та ухвалено судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права, а тому апеляційну скаргу належить залишити без задоволення, а рішення суду — без змін. Доводи апеляційної скарги не спростовують рішення суду першої інстанції.
Щодо розподілу судових витрат, то такий у відповідності до ст.139 КАС України не здійснюється.
Керуючись статтями 139, 229, 243, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, -

                                                     ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 07 липня 2020 року у справі № 260/505/20 – без змін.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та касаційному оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених пунктом другим частини п`ятої статті 328 КАС України.

Головуючий суддя	 	С. М. Кузьмич 	
судді	 	В. З. Улицький 	
 	 	Р. М. Шавель  	
Повне судове рішення складено 11 листопада 2020 року