Ухвала
 
16 листопада 2020 року
м. Київ
 
справа № 636/530/19
 
провадження № 61-14108ск20 
 
Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Сакари Н. Ю. розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Баришівського районного суду Київської області від 12 листопада 2019 року та постанову Київського апеляційного суду від 21 липня 2020 року у справі за позовом ОСОБА_1 до виконавчого директора товариства з обмеженою відповідальністю «Баришівські аграрні технології» Андрюшина Сергія Анатолійовича про стягнення матеріальної шкоди, скасування договору оренди земельного паю та запису в державному реєстрі,
 
ВСТАНОВИВ:
 
У вересні 2020 року до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду надійшла касаційна скарга ОСОБА_1 на рішення Баришівського районного суду Київської області від 12 листопада 2019 року та постанову Київського апеляційного суду від 21 липня 2020 року.
 
Ухвалою Верховного Суду від 13 жовтня 2020 року касаційну скаргу було залишено без руху і надано строк для усунення недоліків щодо підтвердження сплати судового збору у встановленому порядку і розмірі, підтвердження поважності пропуску строку на касаційне оскарження та зазначення підстав касаційного оскарження.
 
У листопаді 2020 року до суду касаційної інстанції надійшли матеріали на виконання вимог ухвали від 13 жовтня 2020 року.
 
Вказані матеріали містять клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження, мотивоване тим, що оскаржувану постанову отримано заявником 05 вересня 2020 року, про що надає відповідні докази.
 
Відповідно до частини першої та другої статті 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
 
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
 
Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.
 
Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині третій статті 394 цього Кодексу. 
 
Зважаючи на те, що у касаційній скарзі містяться докази поважності пропущення строку на касаційне оскарження судового рішення, вважаю за можливе його поновити.
 
Крім того, у поданих матеріалах заявник повторно стверджує, що звільнений від сплати судового збору в силу положень пункту 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір», відповідно до якого від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.
 
Разом з тим, вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій, для правильного застосування норм пункту 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» суд має враховувати предмет та підстави позову, перевіряти, чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень статей 12, 22 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту».
 
Вказана правова позиція викладена у постановах Великої Палати Верховного Суду від 09 жовтня 2019 року у справі № 9901/311/19 (провадження № 11-795заі19), від 12 лютого 2020 року у справі                                  № 545/1149/17 (провадження № 14-730цс19).
 
Враховуючи зазначене вище, Верховний Суд відхиляє посилання заявника на наявність підстав для звільнення від сплати судового збору, оскільки позов ОСОБА_1 про стягнення матеріальної шкоди та скасування договору оренди земельного паю та запису в державному реєстрі не пов`язаний з порушенням його прав як учасника бойових дій.
 
Відповідно до частини третьої статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.
 
Порядок сплати та розмір судового збору визначено Законом України              «Про судовий збір».
 
Відповідно до частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір»               (у редакції, чинній на момент подачі позовної заяви) судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
 
Станом на 01 січня 2019 року прожитковий мінімум для працездатних осіб був встановлений у розмірі 1 921,00 грн.
 
Відповідно до пункту 10 частини першої статті 176 ЦПК України у позовах, що складаються з кількох самостійних вимог, ціна позову визначається загальною сумою всіх вимог.
 
Згідно з підпунктом 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (у редакції, чинній на момент подачі позовної заяви) за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
 
Відповідно до пункту 4 частини першої статті 176 ЦПК України у позовах про строкові платежі і видачі ціна позову визначається сукупністю всіх платежів або видач, але не більше ніж за три роки.
 
Відповідно до пункту 8 частини першої статті 176 ЦПК України у позовах про розірвання договору найму (оренди) або договору найму (оренди) житла ціна позову визначається сукупністю платежів за користування майном або житлом протягом строку, що залишається до кінця дії договору, але не більше ніж за три роки.
 
З оскаржуваних заявником рішень вбачається дві вимоги майнового характеру: стягнення з ТОВ «Баришівські аграрні технології» матеріальної шкоди, виходячи з розрахунку 30 грн за 1 ар орендованої землі в сумі                     1 890,00 грн за 2018 рік та 1 890,00 грн щорічно за кожну наступну повну чи неповну польову кампанію, та скасування договору оренди земельного                 паю від 28 вересня 2001 року № 86, який зареєстровано в державному реєстрі 03 лютого 2012 року за № 322028674002763.
 
Відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду касаційної скарги на рішення суду ставка судового збору становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.
 
Враховуючи, що 1 відсоток ціни позову за вимогою про стягнення матеріальної шкоди становить суму, меншу 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, розмір судового збору за подання касаційної скарги у даному випадку становить 1 536,80 грн                                       (1 921*0,4)*200%).
 
Разом з тим, Верховний Суд позбавлений можливості встановити ціну позову за вимогою про скасування договору оренди земельного паю,  оскільки з оскаржуваних судових рішень та наданих до касаційної скарги матеріалів неможливо встановити розмір платежу за користування майном в розумінні пункту 8 частини першої статті 176 ЦПК України. 
 
Отже, заявнику необхідно надати суду докази на підтвердження розміру платежу за користування земельною ділянкою та виходячи із розрахованої суми сплатити судовий збір відповідно до положень Закону України «Про судовий збір».
 
Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до УК у Печерському районі, код ЄДРПОУ: 38004897, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), номер рахунку отримувача (стандарт ІВАN): UA288999980313151207000026007, ККДБ: 22030102, найменування платежу: «Судовий збір (Верховний Суд, 055)». 
 
Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору суду необхідно надати документ, що підтверджує його сплату.
 
Відповідно до частини другої статті 127 ЦПК України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.
 
Враховуючи часткове виконання вимог ухвали Верховного Суду від 13 жовтня 2020 року, суд вважає за необхідне продовжити заявнику строк для усунення недоліків касаційної скарги.
 
Керуючись статтями 127, 393 ЦПК України,
 
УХВАЛИВ:
 
Клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку на касаційне оскарження задовольнити.
 
Поновити ОСОБА_1 строк на касаційне оскарження на рішення Баришівського районного суду Київської області від 12 листопада 2019 року та постанови Київського апеляційного суду від 21 липня 2020 року.
 
Продовжити ОСОБА_1 строк на усунення недоліків касаційної скарги до 16 грудня 2020 року, але який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.
 
У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали щодо оформлення касаційної скарги відповідно до вимог статті 392 ЦПК України касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявникові.
 
Ухвала оскарженню не підлягає.
 
Суддя                                                                                                         Н. Ю. Сакара