УХВАЛА

19 жовтня 2020 року 
м. Київ
справа № 160/7965/19
адміністративне провадження № К/9901/24480/20
Верховний Суд у складі судді  -  доповідача Касаційного адміністративного суду  Чиркіна С.М., перевіривши касаційну скаргу Відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради на постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 06.08.2020 у справі № 160/7965/19 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Содель" до Відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача - Приватне акціонерне товариство «Українська страхова компанія «КНЯЖА ВІЄННА ІНШУРНАС ГРУП» про визнання протиправною та скасування постанови про накладення штрафу,
ВСТАНОВИВ:
У 2019 році Товариство з обмеженою відповідальністю "Содель"  (далі - позивач) звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом до Відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради (далі - відповідач), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача - Приватне акціонерне товариство «Українська страхова компанія «КНЯЖА ВІЄННА ІНШУРНАС ГРУП» в якому просило:
- визнати протиправною та скасувати прийняту відповідачем постанову про накладення штрафу від 10.05.2019 за №  12/17/24-60/655 у розмірі 172  890,00 грн.
Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 15.01.2020 у задоволенні позову відмовлено.
Постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 06.08.2020 апеляційну скаргу позивача задоволено. Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 15.01.2020 скасовано та ухвалено нове судове рішення, яким позовні вимоги задоволено.
28.09.2020 на адресу Верховного Суду надійшла касаційна скарга відповідача, надіслана 24.09.2020, у якій скаржник просить скасувати постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 06.08.2020 і залишити в силі рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 15.01.2020, яким відмовлено у задоволенні позовних вимог у повному обсязі.
Перевіривши матеріали касаційної скарги, суд установив, що вона не відповідає вимогам  КАС України, з огляду на наступне.
Відповідно до частини першої  статті 328 КАС України  учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в касаційному порядку рішення суду першої інстанції після апеляційного перегляду справи, а також постанову суду апеляційної інстанції повністю або частково у випадках, визначених цим Кодексом.
За приписами частини третьої  статті 328 КАС України  у касаційному порядку можуть бути оскаржені ухвали суду апеляційної інстанції про відмову у відкритті або закриття апеляційного провадження, про повернення апеляційної скарги, про зупинення провадження, щодо забезпечення позову та заміни заходу забезпечення позову, про відмову ухвалити додаткове рішення, про роз`яснення рішення чи відмову у роз`ясненні рішення, про внесення або відмову у внесенні виправлень у рішення, про повернення заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами, про відмову у відкритті провадження за нововиявленими або виключними обставинами, про відмову в задоволенні заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами, про заміну сторони у справі, про накладення штрафу в порядку процесуального примусу, окремі ухвали.
Згідно з частиною четвертою  статті 328 КАС України  підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених, зокрема, у частині третій статті 328 КАС України, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.
Отже заявник повинен чітко вказати, яку саме норму права судами першої та (або) апеляційної інстанцій було застосовано неправильно, а також обґрунтувати у чому полягає помилка судів при застосуванні відповідної норми права та як, на думку скаржника, відповідна норма повинна застосовуватися.
У разі, якщо скаржник вважає, що судами порушено норми процесуального права щодо неналежного дослідження зібраних у справі доказів, неповного встановлення обставин справи, або встановлення обставин, що мають істотне значення, на підставі недопустимих доказів, у касаційній скарзі має бути конкретно зазначено або обставини, які встановлені на підставі недопустимих доказів та чому на думку скаржника останні є недопустимими, або зібрані у справі докази, які судом не досліджені, що могло б давати підстави для висновку про порушення цим судом норм процесуального права.
Отже, касаційна скарга повинна містити посилання на конкретні порушення відповідної норми (норм) права чи неправильність її (їх) застосування. Скаржник повинен зазначити конкретні порушення, що є підставами для скасування або зміни судового рішення (рішень), які, на його думку, допущені судом при його (їх) ухваленні, та навести аргументи в обґрунтування своєї позиції.
Водночас касаційна скарга в частині наведених у ній обґрунтувань вимог до суду касаційної інстанції містить лише посилання на фактичні обставини справи, цитати нормативних актів із абстрактним зазначенням та зазначенням того, що судом апеляційної інстанції порушено норми національного законодавства, що в свою чергу не є належним правовим обґрунтуванням підстав касаційного оскарження судових рішень у розумінні частини четвертої  статті 328 КАС України.
Враховуючи межі перегляду судом касаційної інстанції, визначені  статтею 341 КАС України, суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази.
З урахуванням змін до  КАС України, внесених  Законом України від 15.01.2020 №460-IX, які набрали чинності 08.02.2020, суд касаційної інстанції переглядає судові рішення в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, а тому відсутність у касаційній скарзі визначених законом підстав касаційного оскарження унеможливлює її прийняття до розгляду і відкриття касаційного провадження.
Згідно з пунктом 4 частини п`ятої  статті 332 КАС України  касаційна скарга не приймається до розгляду і повертається суддею-доповідачем також, якщо у касаційній скарзі не викладені передбачені цим Кодексом підстави для оскарження судового рішення в касаційному порядку.
Керуючись статтями  328,  330,  332 КАС України, суд
УХВАЛИВ:
Касаційну скаргу Відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради на постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 06.08.2020 у справі № 160/7965/19 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Содель" до Відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача - Приватне акціонерне товариство «Українська страхова компанія «КНЯЖА ВІЄННА ІНШУРНАС ГРУП» про визнання протиправною та скасування постанови про накладення штрафу- повернути скаржнику.
Копію даної ухвали надіслати учасникам справи у порядку, визначеному  статтею 251 КАС України.
Роз`яснити скаржнику, що повернення касаційної скарги не позбавляє його права повторного звернення до Верховного Суду.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя - доповідач:                                                                                           Чиркін С.М.