П О С Т А Н О В А 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Справа №  240/12151/19 
Головуючий суддя 1-ої інстанції -  Гурін Д.М.  
Суддя-доповідач -  Полотнянко Ю.П.   
18 листопада 2020 року
м. Вінниця
Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
головуючого судді:  Полотнянка Ю.П. 
суддів:  Ватаманюка Р.В.  Драчук Т. О. , 

розглянувши  в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 27 серпня 2020 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області про визнання протиправними та скасування припису і постанови, 
В С Т А Н О В И В :
в грудні 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області, в якому просив:
- визнати протиправним та скасувати припис головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно - будівельної інспекції у Житомирській області Сичика В.В. від 11 листопада 2019 року №107/19-к про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт, усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил;
- визнати протиправною та скасувати постанову у справі про адміністративне правопорушення від 21 листопада 2019 року №98-ф про накладення на ОСОБА_1 штрафу в розмірі 8500,00 грн, винесену головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно - будівельної інспекції у Житомирській області Сичиком В.В.
Рішенням Житомирського окружного адміністративного суду від 27.08.2020 у задоволенні позову відмовлено.
Не погодившись з вказаним рішенням, позивачем подано апеляційну скаргу, в якій, вказуючи на незаконність та необгрунтованість рішення, просить його скасувати та прийняти нове, яким задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.
Сторони в судове засідання не з`явилися, повноважних представників не направили, хоча були належним чином повідомлені про час та місце розгляду справи. 18.11.2020 до суду від відповідача адійшла заява про розгляд справи в порядку письмового провадження.
Відповідно до ч.1 ст.205 КАС України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.
Згідно з ч.2 ст.313 КАС України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.
В силу положень п. 2 ч. 1 ст. 311 КАС України розгляд справи здійснено в порядку письмового провадження за наявними матеріалами справи.
Дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, перевіривши правильність застосування судом першої інстанції при прийнятті оскаржуваного судового рішення норм матеріального та процесуального права, суд вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню за таких підстав.
Як встановлено судом першої інстанції, на підставі звернення гр. ОСОБА_2 та ОСОБА_3 від 18 жовтня 2019 року щодо здійснення гр. ОСОБА_1 самочинного будівництва на прибудинковій території та направлення для проведення планового (позапланового) заходу №772/19-к від 31 жовтня 2019 року у період з 5 листопада 2019 року до 18 листопада 2019 року головним інспектором будівельного нагляду Управління, із залученням головного спеціаліста з містобудування, архітектури, будівництва та житлово-комунального господарства Ємільчинської селищної ради Данюка В.П., проведена позапланова перевірка щодо дотримання гр. ОСОБА_1 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання будівельних робіт за адресою: АДРЕСА_1   (а.с.43-44).
Під час проведення позапланової перевірки встановлено, що гр. ОСОБА_1 виконує будівельні роботи з будівництва гаража на прибудинковій території багатоквартирного житлового будинку по АДРЕСА_1  без повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що належать до об`єктів з незначними наслідками (CC1), чим порушено вимоги статей 34, 36 Закону України від 17 лютого 2011 року №3038-VI "Про регулювання містобудівної діяльності" (далі - Закон №3038-VI), пункти 5, 13 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року №466 (далі - Порядок №466).
На час проведення перевірки позивачем виконанні наступні будівельні роботи: влаштування бетонного фундаменту, влаштування зовнішніх стін з піноблоків, влаштування дерев`яних балок перекриття, влаштування покрівлі з металочерепиці.
За результатами проведення перевірки відповідачем складено акт від 11 листопада 2019 року №1006/7/К15/678 (а.с. 45-54).
Того ж дня позивачем отримано протокол про адміністративне правопорушення та припис №107/19-к (а.с.15, 55).
21 листопада 2019 року на підставі матеріалів перевірки, фотоматеріалів та керуючись частиною 5 статті 96 Кодексу України про адміністративні правопорушення винесена постанова №98-ф про накладення штрафу у справі про адміністративне правопорушення на гр. ОСОБА_1 у розмірі 8500 грн.
Позивач не погодившись із вказаними постановою та приписом, посилаючись на їх безпідставність та неправомірність, а також порушення порядку прийняття, оскаржив їх до суду.
Відмовляючи в задоволенні позовний вимог, суд першої інстанції виходив з того, що господарська будівля, яку позивач називає гаражем, має фундамент та споруджена з піноблоку, не може бути переміщена без завдання шкоди для споруди, що свідчить про те, що будівля не є тимчасовою, а отже на неї не розповсюджується дія Переліку №406. Тому позивач не повинен був виконувати будівельні роботи без реєстрації повідомлення про початок будівельних робіт.
Оскаржуючи рішення суду першої інстанції, позивач посилається на те, що припис від 11.11.2019 №107/19-к не містить тим обов`язкових вимог, які передбачені чинними нормативно-правовими актами щодо припису про зупинення будівельних робіт, а вміщені в ньому вимоги порушують принцип правової визначеності, з якого слідує, що обмеження будь-якого права повинні базуватися на критеріях, які дадуть змогу особі відокремлювати правомірну поведінку від протиправної, передбачати юридичні наслідки своєї поведінки.
Також посилаючись на пункт 6 Переліку №406, апелянт зазначає, що вимоги інспектора ДАБК про подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт є необгрунтовані, оскільки виконані позивачем роботи, а саме встановлення гаражу не потребують подання повідомлення про початок їх виконання, так як гараж позивача хоч і збудований з піноблоку, але не має фундаменту.
Колегія суддів, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги, погоджується з висновками суду першої інстанції з огляду на наступне.
Відповідно до ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» №3038-VI від 17 лютого 2011 року (Закон №3038) до повноважень Інспекції ДАБК віднесено здійснення державного - архітектурно будівельного контролю шляхом проведення планових та позапланових перевірок об`єктів містобудування та накладення штрафів на порушників містобудівного законодавства.
Згідно п. 1 ч. 4 ст. 41 Закону №3038 посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню.
Так, Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553 (Порядок №553), визначено процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих і будівельних робіт та ліцензійних умов провадження господарської діяльності, пов`язаної із створенням об`єктів будівництва.
Згідно із п. 9 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.
Відповідно до п. 5 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.
Так, згідно із п. 7 Порядку №553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.
Підставами для проведення позапланової перевірки є:
- подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;
- необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;
- виявлення факту самочинного будівництва об`єкта;
- перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю;
- вимога Держархбудінспекції про проведення перевірки;
- звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог містобудівного законодавства;
- вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.
Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.
Як слідує з матеріалів справи,  позапланова перевірка була проведена на підставі звернення гр. ОСОБА_2 та   ОСОБА_3 від 18 жовтня 2019 року щодо здійснення гр. ОСОБА_1 будівництва на прибудинковій території. (а.с.43).
За таких обставин, у відповідача були достатні підстави для проведення  позапланової перевірки позивача.
Відповідно до п. 11 Порядку №553 посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право, серед інших:
1) складати протоколи про вчинення правопорушень та акти перевірок, і накладати штрафи у межах повноважень, передбачених законом;
2) видавати обов`язкові для виконання приписи щодо:
- усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил;
- зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельним нормам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.
Згідно із п. 16 Порядку №533 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.
Так, під час проведення позапланової перевірки встановлено, що гр. ОСОБА_1 виконує будівельні роботи з будівництва гаража на прибудинковій території багатоквартирного житлового будинку по АДРЕСА_1   без повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що належать до об`єктів з незначними наслідками (CC1), чим порушено вимоги статей 34, 36 Закону України від 17 лютого 2011 року №3038-VI "Про регулювання містобудівної діяльності" (далі - Закон №3038-VI), пункти 5, 13 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року №466 (далі - Порядок №466).
На час проведення перевірки позивачем виконанні наступні будівельні роботи: влаштування бетонного фундаменту, влаштування зовнішніх стін з піноблоків, влаштування дерев`яних балок перекриття, влаштування покрівлі з металочерепиці.
В обгрунтування відсутності даних порушень позивач посилається на те, що виконанні ним будівельні роботи з будівництва гаража на прибудинковій території не потребують подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт, відповідно до пункту 6 Переліку будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 7 червня 2017 року №406.
Щодо цих доводів позивача, колегія суддів зазначає, що пунктом 6 вказаного Переліку передбачено, що зведення на земельній ділянці тимчасових будівель та споруд без влаштування фундаментів, зокрема навісів, альтанок, наметів, накриття, сходів, естакад, літніх душових, теплиць, гаражів, а також свердловин, криниць, люфт-клозетів, вбиралень, вигрібних ям, замощень, парканів, відкритих басейнів та басейнів із накриттям, погребів, входів до погребів, воріт, хвірток, приямків, терас, ґанків - щодо індивідуальних (садибних) житлових будинків, садових, дачних будинків.
Отже, згідно з пунктом 6 Переліку №406 передбачено зведення тимчасових будівель, зокрема гаражів без влаштування фундаментів. Зведення таких тимчасових споруд не потребує документів, що дають право на виконання будівельних робіт. До таких гаражів можуть бути віднесені металеві пересувні гаражі, тощо.
Як правильно встановлено судом першої інстанції та слідує з матеріалів справи (а.с. 53, 56, 57), господарська будівля, яку позивач називає гаражем, має фундамент та споруджена з піноблоку, не може бути переміщена без завдання шкоди для споруди, що свідчить про те, що будівля не є тимчасовою, а отже на неї не розповсюджується дія Переліку №406. Вказаним спростовуються доводи апелянта про те, що збудований позивачем гараж не має фундаменту.
Колегія суддів  зазначає, що відповідно до загальноприйнятих правил виконання будівельних робіт, спорудження стін з піноблоків не може бути виконано без улаштування фундаменту (основи), оскільки саме фундамент (основа) сприяє міцності, стійкості та збереженню  конструкцій, а також запобігання їх обваленню.
Згідно з пунктом 1 частини 1 статті 34 Закону №3038-VI замовник має право виконувати будівельні роботи після: подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (ССП) та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України.
Вимоги статті 34 Закону №3038-VI кореспондуються зі статтею 36 цього ж Закону, яка передбачає, що право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об`єктах, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (CCI), об`єктах, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт.
Також абзацом другим пункту 5 Порядку №466 визначено, що будівельні роботи можуть виконуватися замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію та подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (CCI) та об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта.
Пунктом 13 Порядку №466 встановлено, що повідомлення про початок виконання підготовчих робіт, повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, та повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (CCI) (далі - повідомлення), повідомлення про зміну даних у зазначених повідомленнях за формою згідно з додатками 1, 2 і 2-1 до цього Порядку подається замовником (його уповноваженою особою) особисто або надсилається рекомендованим листом з описом вкладення чи через електронний кабінет до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю за місцезнаходженням об`єкта не пізніше ніж за один календарний день до початку виконання підготовчих або будівельних робіт.
Згідно з частиною 2 статті 36 Закону №3038-VI, пункту 15-1 Порядку №466 виконувати будівельні роботи без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт забороняється.
Частиною 8 статті 36 цього ж Закону передбачено, що замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданому ним повідомленні про початок виконання будівельних робіт, та за виконання будівельних робіт без повідомлення.
Обставина належності будівлі позивача до об`єкту класу наслідків "СС1" сторонами не заперечується.
Отже, з наведеного слідує, що позивач не повинен був виконувати будівельні роботи без реєстрації повідомлення про початок будівельних робіт, чим порушив вимоги ч.1 ст. 34 Закону 3038-VI.
Згідно з підпунктами "а", "б" пункту 3 частини 3 статті 41 Закону №3038-VІ посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; зупинення підготовчих та будівельних робіт.
При цьому, згідно абзацу четвертого пункту 14 Порядку №553, суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.
Відповідно до підпунктів 16, 17 Порядку №553, за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.
У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт.
У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.
Строк виконання припису щодо вимоги про усунення виявленого порушення, встановлений згідно Додатку до Порядку №553 «Строки для усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, виявлених під час здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю».
Згідно вказаного Додатку строк виконання припису у разі виконання будівельних робіт без набуття права на їх виконання становить 2 місяці.
11.11.2019 відповідачем за результатами перевірки було складено припис №107/19-к, яким зобов`язано позивача: 1) зупинити виконання будівельних робіт з будівництва господарської будівлі – гаража на прибудинковій території багатоквартирного житлового будинку за адресою; АДРЕСА_1 з 11.11.2019 до усунення порушень вимог містобудівного законодавства; 2) усунути вищезазначені порушення відповідно до вимог чинного містобудівного законодавства  або добровільно демонтувати господарську будівлю-гараж на прибудинковій території багатоквартирного житлового будинку за адресою; АДРЕСА_1 до 11.01.2020.
Отже, посадовою особою Управління встановлений строк виконання припису для усунення гр. ОСОБА_1 порушень до 11 січня 2020 року (на звороті а.с.55), тобто 2 місяці як передбачено Порядком №533, що спростовує доводи апелянта про те, що виконання припису обмежено досить короткими термінами.
Доводи апелянта про те, що органи ДАБК під час проведення перевірки мають право видавати два окремих види приписів, а тому видача одного припису, який містить перелік обов`язкових вимог помножений на два, ставить позивача в дискримінаційне положення, колегія суддів відхиляє, оскільки, аналіз наведених повноважень органів державного архітектурно-будівельного контролю, дає підстави для висновку про можливість одночасного винесення припису про зупинення підготовчих та будівельних робіт, а також про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, так як такі приписи не є взаємовиключними, кожний з них має свою функцію, а саме в першому випадку припиняється порушення, а в другому випадку таке порушення вимагається усунути та має бути усунуто.
Таким чином, винесення відповідачем одночасно припису щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил та зупинення підготовчих та будівельних робіт не суперечить наведеним нормам.
Отже, доводи апелянта про недотримання відповідачем принципу правової визначеності під час складання припису не знайшли свого підтвердження.
Разом з тим, позивачем не доведено, а судом не встановлено, що оскаржуваний припис порушує безпосередньо права, свободи або інтереси позивача.
Слід зазначити, що позивач особисто підписався в акті №1006/7/К15/678, протоколі про адміністративне правопорушення від 11 листопада 2019 року та оскаржуваному приписі про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 11 листопада 2019 року, своїх заперечень, зауважень чи спростувань не виклав.
Враховуючи викладене, колегія суддів, дійшла висновку, що у зв`язку з виявленими правопорушеннями норм чинного містобудівного законодавства, стосовно ОСОБА_1 відповідачем було правомірно складено припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 11.11.2019 №107/19-к та постанову про накладення штрафу від 21.11.2019 №98-ф.
З урахуванням наведеного, суд першої інстанції дійшов правильного та обґрунтовано висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог.
Всі наведені апелянтом доводи не спростовують правильність висновків суду першої інстанції.
Положеннями  ст. 242 КАС України  рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
Згідно з п. 1 ч. 1  ст. 315 КАС України  за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.
За правилами  ст. 316 КАС України  суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.  
З огляду на викладене, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що рішення суду першої інстанції є законним та обґрунтованим, прийнятим із дотриманням вимог норм матеріального та процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують правомірності висновків суду, тому підстави для зміни або скасування судового рішення в межах доводів апеляційної скарги відсутні.
Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд 
П О С Т А Н О В И В :
апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а  рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 27 серпня 2020 року - без змін.
Постанова суду набирає законної сили в порядку ст. 325 КАС України та згідно ст. 272 КАС України касаційному оскарженню не підлягає.

Головуючий	 	 	Полотнянко Ю.П.	
 	 	 	 	
Судді	 	   	Ватаманюк Р.В.    Драчук Т. О.