ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 640/19047/18          Суддя (судді) суду 1-ї інстанції: 
          Федорчук А.Б.

ПОСТАНОВА
Іменем України

05 жовтня 2020 року          м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: 
головуючого судді          Сорочка Є.О.,
суддів           Коротких А.Ю., 
          Федотова І.В.,
за участю секретаря с/з           Грисюк Г.Г.,
розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 20 травня 2020 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Міністерства юстиції України, Вищої кваліфікаційної комісії нотаріату при Міністерстві юстиції України, Головного територіального управління юстиції у Житомирській області  про визнання протиправними та скасування рішення та наказів,-

                                                  В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва із позовом до Міністерства юстиції України, Вищої кваліфікаційної комісії нотаріату при Міністерстві юстиції України, Головного територіального управління юстиції у Житомирській області, в якому просить визнати протиправним та скасувати рішення №7 від 10 серпня 2018 року Вищої кваліфікаційної комісії нотаріату при Міністерстві юстиції України «Про анулювання свідоцтва про право на зайняття нотаріальною діяльністю», виданого 10 серпня 2019 року за НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_1 »; визнати протиправним та скасувати наказ №2653/5 від 16 серпня 2018 року Міністерства юстиції України «Про анулювання свідоцтва про право зайняття нотаріальною діяльністю, виданого ОСОБА_1 »; визнати протиправним та скасувати наказ №241/6 від 18 вересня 2018 року Головного територіального управління юстиції у Житомирській області «Про припинення приватної нотаріальної діяльності ОСОБА_1 ».
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що за період, що підлягав перевірці, обґрунтовані звернення (заяви, скарги) від фізичних або юридичних осію на організацію нотаріальної діяльності, дотримання порядку вчинення нотаріальних дій та виконання правил нотаріального діловодства позивачем не надходили. Також позивач стверджував, що відповідачем порушена процедура проведення перевірки, адже за відсутності позивача вирішилося питання про направлення подання про анулювання свідоцтва про право на зайняття нотаріальною діяльністю НОМЕР_1 до ВККН; складений протокол №6, з яким позивач не був ознайомлений; начальником Головного територіального управління юстиції у Житомирській області одноособово вирішено та підписано подання про анулювання свідоцтва позивача і цього ж дня виданий та підписаний наказ №62/6 про зупинення приватної нотаріальної діяльності позивача. 
Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 20 травня 2020 року у задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 до Міністерства юстиції України, Вищої кваліфікаційної комісії нотаріату при Міністерстві юстиції України, Головного територіального управління юстиції у Житомирській області  про визнання протиправними та скасування рішення та наказів відмовлено повністю.
Не погоджуючись із зазначеним судовим рішенням, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове рішення про задоволення позовних вимог. Доводи апеляційної скарги ґрунтуються на тому, що суд першої інстанції неповно з`ясував обставини, що мають значення для справи, рішення прийнято з порушення норм матеріального та процесуального права. Апелянт наголошує, що у довідці про проведення перевірки не вказано місце її складання та дати, не доведено фактів порушення позивачем  чинного законодавства при вчинення нотаріальних дій або грубого порушення закону (без встановлення фактів одночасного завдання шкоди інтересам держави, підприємств, установ, організацій, громадянам), тому відсутні підстави для анулювання свідоцтва. Зазначає, що довідку про результати перевірки отримав лише 14.02.2018.
Відповідачами подано відзиви на апеляційну скаргу в яких зазначено про безпідставність доводів апеляційної скарги, відсутність підстав для її задоволення та відсутність підстав для скасування рішення суду першої інстанції.
Згідно п.3 ч.1 ст.311 КАС України справу розглянуто в порядку письмового провадження.
Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи та дослідивши докази, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.
Так, судом першої інстанції встановлено і підтверджується матеріалами справи, що Головним територіальним управлінням юстиції у Житомирській області на виконання наказу Міністерства юстиції України від 17 лютого 2014 року №357/5 «Про затвердження Порядку проведення перевірки організації роботи державних нотаріальних контор, державних нотаріальних архівів, організації нотаріальної діяльності приватних нотаріусів, дотримання державними і приватними нотаріусами порядку вчинення нотаріальних дій та виконання правил нотаріального діловодства» та згідно з Графіком проведення планових комплексних перевірок організації нотаріальної діяльності приватними нотаріусами Житомирської області, дотримання ними порядку вчинення нотаріальних дій та виконання правил нотаріального діловодства на 2018 рік, який погоджено Департаментом державної реєстрації та нотаріату Міністерства юстиції України 12.01.2018, винесено наказ «Про проведення комплексної перевірки приватного нотаріуса Житомирського районного нотаріального округу ОСОБА_1 » №25/7 від 02.02.2018, пунктом 1 якого вирішено 07.02.2018 провести комплексну перевірку організації нотаріальної діяльності, дотримання порядку вчинення нотаріальних дій та виконання правил ведення нотаріального діловодства приватним нотаріусом Житомирського районного нотаріального округу ОСОБА_1 .
За результатами проведеної перевірки складено довідку про результати комплексної перевірки організації нотаріальної діяльності, дотримання порядку вчинення нотаріальних дій та виконання правил нотаріального діловодства приватним нотаріусом Житомирського районного нотаріального округу ОСОБА_1 .
Відповідно до довідки про результати комплексної перевірки виявлено: системне порушення позивачем вимог ч.4 статті 55 Закону України «Про нотаріат»; ст. 8, ст. 34, ч.1 ст. 78 Закону України «Про нотаріат»; вимог п.п. "б)" п.15 розділу Х «Перехідні положення» Земельного кодексу України; постанови Кабінету Міністрів України від 30.11.2011 №1242 «Про затвердження Типової інструкції діловодства у центральних органах виконавчої влади, Ради Міністрів Автономної Республіки Крим, місцевих органах виконавчої влади, Правил ведення нотаріального діловодства, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 жовтня 2010 року №3253/5; вимог Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року №296/5.
Згідно з висновком довідки, за результатами комплексної перевірки визнано роботу приватного нотаріуса Житомирського районного нотаріального округу ОСОБА_1 щодо організації нотаріальної діяльності, дотримання порядку вчинення нотаріальних дій та виконання правил нотаріального діловодства - незадовільною. Результати комплексної перевірки вказано розглянути на колегії Головного територіального управління юстиції у Житомирській області.
14 лютого 2018 року відповідно до наказу Головного територіального управління юстиції в Житомирській області №34/7 «Про результати комплексної перевірки приватного нотаріуса Житомирського районного нотаріального округу ОСОБА_1 » визнано роботу позивача щодо організації нотаріальної діяльності, порядку вчинення нотаріальних дій та виконання правил нотаріального діловодства - незадовільною, та наказано провести роботу по приведенню нотаріального діловодства у відповідність до вимог, затверджених наказом Міністерства юстиції України «Про затвердження Правил ведення нотаріального діловодства» та щодо належного виконання вимог Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року №296/5. Встановлено строк до 04.03.2018 підготувати й направити до Головного територіального управління юстиції у Житомирській області інформацію про заходи щодо усунення порушень, виявлених у ході комплексної перевірки.
За результатами комплексної перевірки приватного нотаріуса Житомирського районного нотаріального округу ОСОБА_1 від 07.02.2018, відповідно до вимог п.3 ч.1 статті 29-1 Закону України «Про нотаріат» у зв`язку з неодноразовим порушенням приватним нотаріусом правил ведення нотаріального діловодства при вчиненні нотаріальних дій видано наказ «Про зупинення приватної нотаріальної діяльності ОСОБА_1 » №39/7 від 16.02.2018, яким зупинено нотаріальну діяльність приватного нотаріуса ОСОБА_1 по Житомирському районному нотаріальному округу з 19.02.2018 по 04.03.2018 включно.
16 лютого 2018 року начальником Головного територіального управління юстиції у Житомирській області О.В. Грабар затверджено Графік та тематику проведення теоретичних і практичних занять з питань дотримання нотаріусом Правил ведення нотаріального діловодства та вимог законодавства про Єдині та державні реєстри інформаційної системи Мін`юсту України з приватним нотаріусом Житомирського районного нотаріального округу ОСОБА_1 з 19.02.2018 по 04.03.2018.
05.03.2018 на виконання наказу Головного територіального управління юстиції в Житомирській області «Про результати комплексної перевірки приватного нотаріуса Житомирського районного нотаріального округу ОСОБА_1 » від 14.02.2018 №34/7 та графіку проведення теоретичних і практичних занять з питань дотримання нотаріусом Правил ведення нотаріального діловодства та вимог законодавства про Єдині та державні реєстри інформаційної системи Мін`юсту України, позивачем, подано на ім`я начальника Головного територіального управління юстиції у Житомирській області Грабара О.В. звіт від 03.03.2018 за №01-16/17 про вжиті заходи щодо усунення виявлених недоліків та виконання рекомендацій, наданих у ході комплексної перевірки.
У звіті про проведену роботу від 03.03.2018 за №01-16/17 позивачем зазначено недоліки, які усунуто ним та вказано, що всі інші недоліки, зазначені в довідці, виконати неможливо, але взято ним до уваги та буде вжито всіх заходів по недопущенню подібних порушень у роботі.
02.03.2018 відповідно до вимог п.3 ч.1 статті 29-1 Закону України «Про нотаріат», відповідачем видано наказ №56/6 «Про поновлення приватної нотаріальної діяльності ОСОБА_1 », згідно з яким поновлено приватну нотаріальну діяльність ОСОБА_1 по Житомирському районному нотаріальному округу з 05.03.2018.
Питання виконання приватним нотаріусом Житомирського районного нотаріального округу ОСОБА_1 вимог наказу Головного територіального управління юстиції у Житомирській області від 16.02.2018 №39/7 «Про зупинення приватної нотаріальної діяльності ОСОБА_1 » було розглянуто на нараді при начальнику управління юстиції, на якій прийнято рішення підготувати та направити до Вищої кваліфікаційної комісії нотаріату подання про анулювання свідоцтва про право на зайняття нотаріальною діяльністю НОМЕР_1, виданого Міністерством юстиції України 10.08.2009 на ім`я ОСОБА_1 . Вказане рішення зафіксоване в протоколі наради №6 від 05.03.2018.
У подальшому, Головне територіальне управління юстиції у Житомирській області 07.03.2018, у зв`язку з неодноразовим та грубим порушенням приватним нотаріусом Житомирського районного нотаріального округу ОСОБА_1 вимог ст. 8, ст.34, ст.44, ч.2 ст.45, ч.4 ст.55, ч.1 ст.78 Закону України «Про нотаріат», підпункту "б" пункту 15 розділу Х «Перехідних положень» Земельного кодексу України, ст. 1258, ст.1270, ст.1276, ч.2 ст.1297 Цивільного кодексу України, п. "д" ч.2 статті 132 Земельного кодексу України, внесло до Вищої кваліфікаційної комісії нотаріату подання про анулювання свідоцтва про право на зайняття нотаріальною діяльністю НОМЕР_1, виданого Міністерством юстиції України 10.08.2009 на ім`я ОСОБА_1 , на підставі підпункту е) пункту 2 частини 1 статті 12 Закону України «Про нотаріат».
Окрім того, 07.03.2018 відповідачем було видано наказ «Про зупинення приватної нотаріальної діяльності ОСОБА_1 » №62/6, у якому зазначено про те, що відповідно до підпункту е) п. 2 ч. 1 ст. 12, п. 8 ч. 1 ст. 29-1 Закону України «Про нотаріат», зупинено нотаріальну діяльність приватного нотаріуса Житомирського районного нотаріального округу ОСОБА_1 з 07.03.2018 до вирішення питання по суті, але не більше як на шість місяців, який отримано позивачем 07.03.2018. Підставою для видачі наказу №62/6 від 07.03.2018 слугувало подання про анулювання свідоцтва про право на зайняття нотаріальною діяльністю від 07.03.2018 №2.2-11/5/77/2018.
16 серпня 2018 року Міністерство юстиції України відповідно до рішення №8 Вищої кваліфікаційної комісії нотаріату від 10 серпня 2018 року та на підставі пункту «е» пункту 2 частини 1 статті 12 Закону України «Про нотаріат» у зв`язку з неодноразовим порушенням нотаріусом чинного законодавства при вчиненні нотаріальних дій прийнято наказ №2653/5, відповідно до якого анульовано свідоцтво про право на зайняття нотаріальною діяльністю, видане Міністерством юстиції України 10 серпня 2009 року за НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_1 
Головним територіальним управлінням юстиції у Житомирській області 18 вересня 2018 року видано наказ №241/6 «Про припинення приватної нотаріальної діяльності ОСОБА_1 », пунктом 1 якого визначено припинити приватну нотаріальну діяльність приватного нотаріуса ОСОБА_1 з 18 вересня 2018 року.
Незгода позивача із вказаними наказами зумовила його звернення до суду з даним адміністративним позовом до суду.
Суд першої інстанції відмовляючи у задоволенні позовних вимог виходив з того, що оскаржувані рішення та накази прийнято відповідачами відповідно до норм чинного законодавства, з дотриманням встановленого порядку, підстави для визнання їх протиправними відсутні.
Колегія суддів суду апеляційної інстанції при прийнятті цієї постанови виходить з такого.
Порядок правового регулювання діяльності нотаріату в Україні встановлено Законом України «Про нотаріат» від 02 вересня 1993 року №3425-ХІІ (далі - Закон №3425-XII), відповідно до статті 1 якого нотаріат в Україні - це система органів і посадових осіб, на які покладено обов`язок посвідчувати права, а також факти, що мають юридичне значення, та вчиняти інші нотаріальні дії, передбачені цим Законом, з метою надання їм юридичної вірогідності.
Згідно зі статтею 2 Закону №3425-ХІІ правовою основою діяльності нотаріату є Конституція України, цей Закон, інші законодавчі акти України.
Відповідно до ч.1 статті 33 Закону №3425-ХІІ Міністерство юстиції України, Головне управління юстиції Міністерства юстиції України в Автономній Республіці Крим, головні управління юстиції в областях, містах Києві та Севастополі проводять перевірку організації нотаріальної діяльності приватного нотаріуса, дотримання ним порядку вчинення нотаріальних дій та виконання правил нотаріального діловодства за певний період. Проведення повторної перевірки з тих питань, які вже були предметом перевірки, не допускається, крім перевірки звернень громадян чи юридичних осіб у межах предмета звернення та повноважень Міністерства юстиції України, Головного управління юстиції Міністерства юстиції України в Автономній Республіці Крим, головних управлінь юстиції в областях, містах Києві та Севастополі.
Відповідачем була проведена комплексна перевірка позивача щодо організації нотаріальної діяльності, дотримання порядку вчинення нотаріальних дій та виконання правил нотаріального діловодства за період роботи з 30.10.2015 по 06.02.2018 включно, попередня комплексна перевірка роботи приватного нотаріуса проводилась 29.10.2015.
Відповідно до ч.6 статті 33 Закону №3425-ХІІ порядок проведення перевірки організації нотаріальної діяльності приватних нотаріусів, дотримання ними порядку вчинення нотаріальних дій та виконання правил нотаріального діловодства затверджується Міністерством юстиції України.
Механізм здійснення Міністерством юстиції України (далі - Міністерство юстиції), Головним управлінням юстиції Міністерства юстиції України в Автономній Республіці Крим, головними управліннями юстиції в областях, містах Києві та Севастополі (далі - головне управління юстиції) перевірки організації роботи державних нотаріальних контор, державних нотаріальних архівів, організації нотаріальної діяльності приватних нотаріусів, дотримання державними і приватними нотаріусами порядку вчинення нотаріальних дій та виконання правил нотаріального діловодства визначає Порядок проведення перевірки організації роботи державних нотаріальних контор, державних нотаріальних архівів, організації нотаріальної діяльності приватних нотаріусів, дотримання державними і приватними нотаріусами порядку вчинення нотаріальних дій та виконання правил нотаріального діловодства, що затверджений наказом Міністерства юстиції України від 17 лютого 2014 року №357/5 (далі - Порядок №357/5).
Пунктом 33 Порядку №357/5 визначено, що за наслідками перевірки організації роботи державної нотаріальної контори, державного нотаріального архіву, організації нотаріальної діяльності приватного нотаріуса, дотримання державними і приватними нотаріусами порядку вчинення нотаріальних дій та виконання правил нотаріального діловодства комісія протягом п`яти робочих днів з часу закінчення перевірки складає довідку у двох примірниках про результати проведеної перевірки із зазначенням оцінки роботи державної нотаріальної контори, державного нотаріального архіву, приватного нотаріуса та з викладеними у ній висновками і рекомендаціями. Загальна оцінка роботи державної нотаріальної контори, державного нотаріального архіву, приватного нотаріуса визначається як "добре", "задовільно", "незадовільно".
Відповідно до п.34 Порядку №357/5 довідка за результатами перевірки складається з чотирьох частин: І - вступна; ІІ - описова (стан організації роботи державної нотаріальної контори, державного нотаріального архіву, організації нотаріальної діяльності приватного нотаріуса, дотримання державними і приватними нотаріусами порядку вчинення нотаріальних дій та виконання правил нотаріального діловодства); ІІІ - висновок; ІV - рекомендації. У висновку довідки за результатами перевірки відображаються узагальнений аналіз виявлених недоліків та порушень у діяльності державної нотаріальної контори, державного нотаріального архіву, приватного нотаріуса, їх причини та загальна оцінка роботи державної нотаріальної контори, державного нотаріального архіву, приватного нотаріуса. У довідці за результатами перевірки надаються рекомендації щодо покращення стану нотаріальної діяльності, усунення виявлених порушень і недоліків у роботі державної нотаріальної контори, державного нотаріального архіву, приватного нотаріуса.
В силу вимог пункту 39 Порядку №357/5, за результатами перевірки державної нотаріальної контори, державного нотаріального архіву, приватного нотаріуса, на підставі висновків комісії Міністерство юстиції, головне управління юстиції видає наказ, у якому встановлюється строк для усунення виявлених порушень та помилок.
З огляду на викладене, наказ про зупинення нотаріальної діяльності не повинен містити повний обсяг порушень, які були виявлені під час перевірки, оскільки за змістом в наказі зазначається законодавчо визначені підстави зупинення нотаріальної діяльності.
За змістом пункту 43 Порядку №357/5 у разі, якщо порушення, виявлені під час проведеної перевірки, не усунуті у наданий для цього строк чи не можуть бути усунуті або якщо державною нотаріальною конторою, державним нотаріальним архівом, державним чи приватним нотаріусом ігноруються висновки за результатами перевірки чи не виконуються рішення, прийняті за її наслідками, Міністерство юстиції, головне управління юстиції приймають рішення про застосування до цих осіб заходів реагування, передбачених чинним законодавством.
Як вбачається з довідки про результати комплексної перевірки організації нотаріальної діяльності, дотримання порядку вчинення нотаріальних дій та виконання правил нотаріального діловодства приватним нотаріусом Житомирського районного нотаріального округу ОСОБА_1 , в ході перевірки позивача встановлено, ряд порушень:
- ведення та заповнення реєстрів для реєстрації нотаріальних дій, всупереч вимогам п. 7.47 розділу VII Правил ведення нотаріального діловодства у графі 7 реєстру, оскільки відсутні підписи осіб, які звернулись за вчиненням нотаріальної дії;
- порушення вимог статті 44 Закону України «Про нотаріат», п. 1 глави 5 розділу І Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року №296/5 (далі - Порядок №296/5), оскільки приватним нотаріусом при вчиненні нотаріальних дій неналежним чином визначався та документально перевірявся обсяг цивільної правоздатності та дієздатності юридичної особи та повноваження її представників;
- неодноразове порушення приватним нотаріусом Житомирського районного нотаріального округу ОСОБА_1 вимог ч. 4 статті 55 Закону України «Про нотаріат» щодо посвідчення правочинів відчуження, іпотеки житлового будинку, квартири, дачі, садового будинку, гаража, земельної ділянки, іншого нерухомого майна, а також правочинів щодо відчуження, застави транспортних засобів, що підлягають державній реєстрації, лише за місцезнаходженням (місцем реєстрації) цього майна або за місцезнаходженням (місцем реєстрації) однієї із сторін відповідного правочину;
- порушення вимог підпункту б) пункту 15 розділу Х «Перехідні положення» Земельного кодексу України - приватним нотаріусом, при посвідченні договору купівлі-продажу земельної ділянки з цільовим призначенням "для ведення особистого селянського господарства", не було витребувано довідку сільської ради про те, що відчужувана земельна ділянка не є часткою (паєм) та не перебуває під мораторієм;
- порушення вимог ч. 2 статті 45 Закону України «Про нотаріат», оскільки при перевірці примірників заяв, справжність підписів на яких було засвідчено приватним нотаріусом ОСОБА_1 25.07.2016 та 23.08.2016 виявлено відсутність підписів громадян на примірниках вказаних заяв;
- вчинення нотаріальних дій, які не передбачені чинним законодавством, а саме - посвідчено позовну заяву "про стягнення боргу за спільним договором ДРТ методом сурогатного материнства між подружжям, сурогатною матір`ю та закладом охорони здоров`я", яка адресована до Коростенського міськрайонного суду, чим порушено вимоги статті 34 Закону України «Про нотаріат». Крім цього, приватним нотаріусом застосовано посвідчувальний напис, який не відповідає жодній з форм посвідчувальних написів, передбачених додатком 25 до Правил та використано спеціальні бланки нотаріальних документів серії НВА № 333143-333144;
- у заведенні спадкової справи за заявою особи, без документального підтвердження родинних відносин, чим порушено вимоги п.п. 4.2. пункту 4 глави 10 розділу ІІ Порядку №296/5 також виявлені неодноразові порушення вимог Цивільного кодексу України при видачі свідоцтв про право на спадщину.
Позивачем були усунуті не всі порушення, що виявлені та вказані у довідці про результати комплексної перевірки, про що позивачем вказано у звіті на виконання наказу від 14.02.2018 №34/7 та зафіксовано у протоколі наради при начальнику управління юстиції №6 від 05.03.2018.
Відповідно ч.4 статті 33 Закону №3425-ХІІ передбачено, що у разі виявлення під час перевірки неодноразового грубого порушення порядку вчинення нотаріальних дій свідоцтво про право на зайняття нотаріальною діяльністю приватного нотаріуса може бути анульовано у порядку та на підставах, передбачених цим Законом.
Свідоцтво про право на заняття нотаріальною діяльністю, відповідно до частини першої статті 11 цього Закону, видається Міністерством юстиції України на підставі рішення Вищої кваліфікаційної комісії нотаріату.
Згідно з підпунктом «е» пункту 2 частини 1 статті 12 Закону №3425-XII визначено, що свідоцтво про право на заняття нотаріальною діяльністю може бути анульовано Міністерством юстиції України за рішенням Вищої кваліфікаційної комісії нотаріату, прийнятим на підставі подання Міністерства юстиції України, Головного управління юстиції Міністерства юстиції України в Автономній Республіці Крим, головних управлінь юстиції в областях, містах Києві та Севастополі, у випадках, зокрема, неодноразового порушення нотаріусом чинного законодавства або грубого порушення закону, яке завдало шкоди інтересам держави, підприємств, установ, організацій, громадян при вчиненні нотаріальних дій та/або інших дій, покладених на нотаріуса відповідно до закону.
Частинами 9 та 10 статті 10 Закону №3425-ХІІ визначено, що питання про анулювання свідоцтва про право на зайняття нотаріальною діяльністю розглядається Вищою кваліфікаційною комісією нотаріату за поданням відповідно Міністерства юстиції України, Головного управління юстиції Міністерства юстиції України в Автономній Республіці Крим, головних управлінь юстиції в областях, містах Києві та Севастополі або Нотаріальної палати України у випадках, визначених цим Законом. Порядок внесення подання про анулювання свідоцтва про право на зайняття нотаріальною діяльністю та його розгляд Вищою кваліфікаційною комісією нотаріату встановлюється Міністерством юстиції України.
Відповідно до п. 2 Порядку внесення Міністерством юстиції України, головними територіальними управліннями юстиції Міністерства юстиції України в Автономній Республіці Крим, в областях, містах Києві та Севастополі або Нотаріальною палатою України подання про анулювання свідоцтва про право на зайняття нотаріальною діяльністю та його розгляд Вищою кваліфікаційною комісією нотаріату, що затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 28.07.2011 №1904/5 (далі - Порядок №1904/5), подання управління юстиції або Нотаріальної палати України про анулювання свідоцтва про право на зайняття нотаріальною діяльністю вноситься до Вищої кваліфікаційної комісії нотаріату (далі - Комісія) не пізніше тридцяти днів з дня встановлення підстав для анулювання свідоцтва про право на зайняття нотаріальною діяльністю, якщо інший строк не передбачено законом.
Згідно з п. 3 та п. 4 Порядку №1904/5 подання управління юстиції про анулювання свідоцтва про право на зайняття нотаріальною діяльністю повинно містити: інформацію про наявність підстав, визначених пунктом 2 частини першої статті 12 Закону; зазначення конкретних порушень, які були допущені нотаріусом; пропозиції щодо анулювання свідоцтва про право на зайняття нотаріальною діяльністю. До Подання додаються: засвідчені в установленому законодавством порядку копії документів, на підставі яких внесено Подання; доповідна записка про перевірку роботи нотаріуса; пояснення нотаріуса на предмет обставин, викладених у доповідній записці про перевірку роботи нотаріуса; копії документів про зупинення нотаріальної діяльності; копії документів, що свідчать про виявлені в діяльності нотаріуса порушення; документи, що свідчать про вжиті заходи щодо виявлених в роботі нотаріуса порушень; відповідні документи органів дізнання і слідства, прокуратури, суду тощо.
Відповідно п.12 Порядку №1904/5 за результатами розгляду Подання Комісія може ухвалити одне з таких рішень: про анулювання свідоцтва про право на зайняття нотаріальною діяльністю; про відмову в анулюванні свідоцтва про право на зайняття нотаріальною діяльністю.
З аналізу вищевказаних норм вбачається, що рішення про анулювання свідоцтва про право на зайняття нотаріальною діяльністю приймається Вищою кваліфікаційною комісією нотаріату при Міністерстві юстиції України, а отже вирішення питання щодо обґрунтованості наведеної у поданні інформації та наявності підстав для анулювання, належить до її виключних повноважень.
Відповідачем виявлено та зафіксовано в довідці про результати комплексної перевірки організації нотаріальної діяльності, дотримання порядку вчинення нотаріальних дій та виконання правил нотаріального діловодства приватним нотаріусом Житомирського районного нотаріального округу ОСОБА_1 неодноразові грубі порушення позивачем порядку вчинення нотаріальних дій, що відповідно до норм чинного законодавства дають відповідачу підстави для підготовки та направлення подання до Вищої кваліфікаційної комісії нотаріату подання про анулювання свідоцтва про право на зайняття нотаріальною діяльністю.
Наявність та сукупність порушень, а також існування завданої шкоди та оцінка шкоди інтересам держави, підприємствам, установам, організації, громадян, як безпосередньої підстави для анулювання свідоцтва про право на зайняття нотаріальною діяльністю, визначеної п.п. «е» п.2 ч.1 статті 12 Закону України «Про нотаріат» є дискреційними повноваженнями Вищої кваліфікаційної комісії нотаріату.
Суд першої інстанції дійшов вірного висновку, що існування заподіяної шкоди інтересам держави, підприємствам, установам, організаціям, громадянам, вчиненими позивачем нотаріальними діями, за період що перевірявся, має встановлюватися та розглядатися Вищою кваліфікаційною комісією нотаріату при розгляді подання про анулювання свідоцтва про право на заняття нотаріальною діяльністю відповідно до п.п. «е» п.2 ч.1 статті 12 Закону України «Про нотаріат».
Згідно з пунктом 8 частини 1 статті 29-1 Закону України «Про нотаріат» нотаріальна діяльність приватного нотаріуса тимчасово зупиняється на час дії таких обставин, зокрема, Головне управління юстиції Міністерства юстиції України в Автономній Республіці Крим, головні управління юстиції в областях, містах Києві та Севастополі надіслали до Міністерства юстиції України подання про анулювання свідоцтва про право на зайняття нотаріальною діяльністю - до вирішення питання по суті, але не більш як на шість місяців.
Таким чином, вчинення нотаріальних дій в Україні здійснюється нотаріусами, які отримали в установленому порядку свідоцтво про право на зайняття нотаріальною діяльністю, яке видається Міністерством юстиції України. Зазначене свідоцтво може бути анульоване за рішенням органу, що його видав, що приймається на підставі рішення Вищої кваліфікаційної комісії нотаріату, яке приймається за наслідками розгляду подання Головного територіального управління юстиції відповідно до закону, в свою чергу, вказане подання супроводжується одночасними зупиненням нотаріальної діяльності на підставі п.8 ч.1 статті 29-1 Закону України «Про нотаріат».
Колегія суддів звертає увагу, що судовим рішенням Житомирського окружного адміністративного суду в адміністративній справі №806/1332/18 від 27 липня 2018 року, залишеного без змін постановою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 03 грудня 2018 року, відмовлено у задоволенні адміністративного позову позивача, тобто визнано правомірними дії Головного територіального управління юстиції у Житомирській області щодо внесення до Вищої кваліфікаційної комісії нотаріату Міністерства юстиції України подання від 07.03.2018 за №2.2-11/5/77/2018 з пропозицією про анулювання належного позивачу свідоцтва.
Тобто, правомірність внесення подання та підстави такого внесення визнані в судовому порядку правомірними.
Разом із тим, рішення Вищої кваліфікаційної комісії нотаріату Міністерства юстиції України №7 від 10 серпня 2018 року ґрунтується на висновку про те, що подання містить всі підстави щодо анулювання свідоцтва про право на зайняття нотаріальною діяльністю НОМЕР_1, виданого Міністерством юстиції України 10 серпня 2009 року на ім`я ОСОБА_1 на підставі підпункту «е» пункту 2 частини 1 статті 12 Закону України «Про нотаріат».
Аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що, здійснюючи контроль за діяльністю нотаріусів, у тому числі, за дотриманням ними порядку вчинення нотаріальних дій та виконання правил нотаріального діловодства, Міністерство юстиції України має право вжити відповідних заходів реагування, найсуворішим з яких є анулювання свідоцтва про право на зайняття нотаріальною діяльністю.
Реалізація таких повноважень здійснюється Міністерством юстиції України на підставі рішення Вищої кваліфікаційної комісії нотаріату, прийнятим за поданням відповідно Головного управління юстиції Міністерства юстиції України в Автономній Республіці Крим, головних управлінь юстиції в областях, містах Києві та Севастополі або Нотаріальної палати України.
Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 12.08.2020 у справі №821/161/16.
Колегія суддів дійшла до висновку, що саме Міністерство юстиції України та створена при ньому Вища кваліфікаційна комісія нотаріату наділена правом надавати оцінку діям нотаріуса, встановлювати наявність та відсутність шкоди, так як є органами, що здійснюють контроль та перевірку нотаріальної діяльності.
Відповідачем при проведенні перевірки позивача та при прийнятті оскаржуваних рішень встановлено факти неодноразового порушення позивачем чинного законодавства, що в свою чергу не спростовано позивачем.
Крім того, наявність підстав для прийняття оскаржуваних рішень при виявленні неодноразового порушення нотаріусом чинного законодавства при вчиненні нотаріальних дій підтверджена правовою позицією Верховного Суду, зокрема, у справі №П/811/591/18.
З урахуванням вищевикладених норм права та індивідуальних обставин даної справи, колегія суддів вважає, що Вищою кваліфікаційною комісією нотаріату під час прийняття рішення про анулювання свідоцтва про право на зайняття нотаріальною діяльністю скаржника, було повністю враховано та проаналізовано характер виявлених порушень та їх вплив на права чи інтересів інших учасників правовідносин, при цьому не було порушено процедуру розгляду відповідного подання. При цьому, посилання позивача на отримання довідки про результати перевірки 14.02.2018 жодним чином не вказує та не доводить відсутність виявлених порушень з боку позивача норм чинного законодавства та не вказує на порушення прав позивача чи неможливість їх захисту.
Колегія суддів дійшла до висновку, що в даному конкретному випадку саме виявлені порушення та їх неспростування позивачем і стали обґрунтованою підставою для прийняття оскаржуваних рішень, оскільки сама суть таких порушень і вказує на завдання шкоди інтересам держави, підприємств, установ, організацій, громадянам та не потребує додаткового доведення.
За таких обставин, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції щодо відсутності підстав для скасування рішення №7 від 10 серпня 2018 року Вищої кваліфікаційної комісії нотаріату при Міністерстві юстиції України, наказу №2653/5 від 16 серпня 2018 року Міністерства юстиції України, наказу №241/6 від 18 вересня 2018 року Головного територіального управління юстиції у Житомирській області та відсутність підстав для задоволення позову.
Відповідно до пункту 30 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Hirvisaari v. Finland» від 27 вересня 2001 року, рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя .
Згідно пункту 29 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Ruiz Torija v. Spain» від 9 грудня 1994 року, статтю 6 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи
Згідно пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.
Доводи апеляційної скарги зазначених вище висновків суду попередньої інстанції не спростовують і не дають підстав для висновку, що судом першої інстанції при розгляді справи неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, чи порушено норми процесуального права.
Повноваження суду апеляційної інстанції за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення встановлені статтею 315 КАС.
Відповідно до пункту першого частини першої статті 315 КАС за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.
За змістом частини першої статті 316 КАС суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Оскільки судове рішення ухвалене судом першої інстанції з додержанням норм матеріального і процесуального права, на підставі правильно встановлених обставин справи, а доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують, то суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржуване судове рішення - без змін.
Керуючись ст.ст. 242, 250, 308, 311, 315, 316, 321, 322 КАС України, суд, - 

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1  залишити без задоволення, а рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 20 травня 2020 року - без змін.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів шляхом подачі касаційної скарги до Верховного Суду.

Головуючий суддя          Є.О. Сорочко

Суддя          А.Ю. Коротких

Суддя          І.В. Федотов