ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 320/3082/19                                                             Суддя (судді) першої інстанції: Терлецька О.О.

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 грудня 2020 року                                                                            м. Київ
          
Шостий апеляційний адміністративний суд у складі:
головуючого - судді            Ключковича В.Ю.,
суддів          Парінова А.Б.,                 
                                                                                                            Беспалова О.О.,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Київського окружного адміністративного суду від 28 вересня 2020 року (суддя Терлецька О.О.) у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Служби у справах дітей Березанської міської ради про визнання протиправною бездіяльність, - 

                                                 В С Т А Н О В И В :
ОСОБА_1 звернулася до Київського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Служби у справах дітей Березанської міської ради, в якій просить:
- визнати протиправною бездіяльність Служби у справах дітей Березанської міської ради щодо ненадання ОСОБА_1 (ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ) наказу «Про постановку на облік дитини, яка опинилась у складних життєвих обставинах»;
- зобов`язати Службу у справах дітей Березанської міської ради надати ОСОБА_1 наказ «Про постановку на облік дитини, яка опинилась у складних життєвих обставинах».
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 28 вересня 2020 року позов ОСОБА_1 до Служби у справах дітей Березанської міської ради про визнання протиправною бездіяльність залишено без розгляду, з підстав повторного неприбуття позивача у судове засіданні.
Не погоджуючись з такою ухвалою, позивач подала апеляційну скаргу, з підстав порушення судом першої інстанції норм процесуального права, в якій просить ухвалу Київського окружного адміністративного суду від 28 вересня 2020 року скасувати, справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.
В апеляційній скарзі позивач вказує, що 27 липня 2020 року через систему "Електронний суд" вона направила та надійшло до суду клопотання про розгляд адміністративної справи №320/3082/19 за її відсутністю, а отже, у суду першої інстанції не було наявних підстав для залишення позовної заяви без розгляду.
14.12.2020 до сду апеляційної інстанції від Служби у справах дітей Березанської міської ради надійшов відзив на апеляційну скаргу, у якому відповідач вказує, що вважає  ухвалу Київського окружного адміністративного суду від 28 вересня 2020 року такою, що не підлягає скасуванню.
Сторони у судове засідання не з`явились, про дату, час і місце судового засідання повідомлені належним чином.
Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 311 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі неприбуття жодного з учасників справи у судове засідання, хоча вони були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання.
Відповідно до ч. 2 ст. 313 Кодексу адміністративного судочинства України, неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.
З огляду на викладене, колегія суддів визнала за можливе розглянути справу в порядку письмового провадження.
Відповідно до ч. 1, 2 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.
Заслухавши суддю - доповідача, дослідивши матеріали справи, доводи апеляційної скарги та відзиу на неї, колегія суддів зазначає наступне.
Відповідно до частини другої статті 44 КАС України учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Згідно із частиною першою статті 45 КАС учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.
Відповідно до пункту 4 частини 1 статті 240 Кодексу адміністративного судочинства України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.
Аналіз наведеної норми свідчить про те, що позовна заява може бути залишена без розгляду у випадку повторної неявки позивача в судове засідання, належним чином повідомленого про час, дату та місце судового розгляду справи, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, а також якщо його неявка створює перешкоди для подальшого розгляду справи.
З матеріалів справи колегією суддів встановлено, що ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 02 липня 2020 року вирішено, зокрема: прийняти до провадження дану адміністративну справу; розпочати підготовку справи до судового розгляду; призначити підготовче засідання на 03 серпня 2020 року о 11:00 год.   
Телефонограмою від 07.07.2020 (о 16 год. 15 хв.) секретар судового засідання повідомив ОСОБА_1 про зміст повістки про виклик до суду в адміністративній справі №320/3082/19 (а.с.195, т.1).
27.07.2020 через систему «Електронний суд» ОСОБА_1 подала до суду клопотання (зареєстровано судом 27.07.2020), у якому просила адміністративну справу №320/3082/19 розглянути за її відсутності (а.с.235, т.1).
Відповідно до довідки секретаря судового засідання від 31.07.2020 справу №320/3082/19 знято з розгляду у зв`язку з перебуванням судді у відпустці, повідомлено, що наступне судове засідання відбудеться 02.09.2020 о 10:00 год. (а.с.237, т.1).
Телефонограмою від 31.07.2020 (о 14 год. 45 хв.) секретар судового засідання повідомив ОСОБА_1 про зміст повістки про виклик до суду в адміністративній справі №320/3082/19 (а.с.240, т.1).
Протоколом судового засідання від 02.09.2020 зафіксовано нез`явлення позивача, належним чином повідомленого, а також відкладено підготовче засідання на 28.09.2018 о 10:30 год.
Телефонограмою від 25.09.2020 (о 13 год. 40 хв.) секретар судового засідання повідомив ОСОБА_1 про зміст повістки про виклик до суду в адміністративній справі №320/3082/19 (а.с.250, т.1).
В судове засідання 28.09.2020 позивач не з`явилась, що зафіксовано протоколом судового засідання від 28.09.2020.
Разом з тим, судом апеляційної інстанції вже було зазначено вище, що обов`язковою передумовою для залишення позову без розгляду є необхідність встановлення належності повідомлення позивача про дату, час та місце розгляду справи, встановлення не надходження заяви про розгляд справи за відсутності позивача, а також можливість розгляду справи без участі такої особи або його представника.
Відповідно до ч. 3 ст. 126 КАС України повістка повинна бути вручена не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, крім випадку, коли повістка вручається безпосередньо в суді.
Якщо для розгляду окремих категорій справ, заяв або клопотань учасників справи цим Кодексом встановлено строк розгляду менше десяти днів, повістка має бути вручена у строк, достатній для прибуття особи до суду для участі в судовому засіданні.
Згідно ч. 1 ст. 127 КАС України часом вручення повістки вважається: 1) день вручення судової повістки під розписку; 2) день отримання судом повідомлення про доставлення судової повістки на офіційну електронну адресу особи; 3) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; 4) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.
Відповідно до ч.1, 2 ст. 129 КАС України за письмовою заявою учасника судового процесу, який не має офіційної електронної адреси, текст повістки надсилається йому судом електронною поштою, факсимільним повідомленням, телефонограмою, текстовим повідомленням з використанням мобільного зв`язку на відповідну адресу електронної пошти, номер факсу, телефаксу, телефону, зазначені у відповідній письмовій заяві.
Учасник судового процесу повинен за допомогою електронної пошти (факсу, телефону) негайно підтвердити суду про отримання тексту повістки. Текст такого підтвердження роздруковується, а телефонне підтвердження записується відповідним працівником апарату суду, приєднується секретарем судового засідання до справи і вважається належним повідомленням учасника судового процесу про дату, час і місце судового розгляду. В такому випадку повістка вважається врученою учаснику судового процесу з моменту надходження до суду підтвердження про отримання тексту повістки.
Тобто, особа вважається належним чином повідомленою про дату, час та місце судового розгляду справи виключно за умови отримання повістки не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання.
Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_1 була повідомлена про дату, час та місце розгляду справи (про судові засідання, призначені на 02.09.2020, 28.09.2020) належним чином.
Відповідно до пункту 4 частини 1 статті 240 Кодексу адміністративного судочинства України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.
На виконання вказаної норми, з метою дотримання вимог процесуального закону суду першої інстанції необхідно було дослідити питання можливості розгляду справи без участі позивача (його представника).
У відповідності до п. 3 ч. 1 ст. 248 КАС України ухвала, що викладається окремим документом, складається з мотивувальної частини із зазначенням мотивів, з яких суд дійшов висновків, і закону, яким керувався суд, постановляючи ухвалу.
У п. 58 Рішення «Серявін та інші проти України» від 10.02.2010 р. (заява № 4909/04, статус остаточного: 10.05.2011 р.) ЄСПЛ повторив, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються.
Крім того, вмотивоване рішення дає стороні можливість оскаржити його та отримати його перегляд вищестоящою інстанцією. Лише за умови винесення обґрунтованого рішення може забезпечуватись публічний контроль здійснення правосуддя.
В той же час, судом першої інстанції не обґрунтовано неможливість розгляду справи без участі позивача, що призвело до порушення вимог ч. 5 ст. 205 КАС України.
Крім того, ухвала Київського окружного адміністративного суду від 28 вересня 2020 року не містить жодних мотивів відхилення (залишення без задоволення) клопотання ОСОБА_1 від 27.07.2020 про розгляд справи за її відсутності (а.с.235, т.1).
Також, в матеріалах справи відсутні докази на підтвердження того, що суд визнавав явку позивача обов`язковою.
Разом з тим, зважаючи на вищевикладене в сукупності, беручи до уваги те, що суд першої інстанції не визнав явку ОСОБА_1 обов`язковою, не розглянув клопотання ОСОБА_1 від 27.07.2020 про розгляд справи за її відсутності, колегія суддів приходить висновку, що суд першої інстанції оскаржувану ухвала з підстав повторної неявки позивача у судове засідання прийняв передчасно, без належного обґрунтування висновку про неможливість розгляду справи без участі позивача.
Відтак, з підстав, передбачених п.4 ч.1 ст. 240 КАС України адміністративний позов не підлягав залишенню без розгляду.
З урахуванням наведених обставин судова колегія приходить до висновку про помилковість постановленої судом першої інстанції ухвали про залишення позову без розгляду, оскільки оскаржувана ухвала суду прийнята передчасно, а тому справа підлягає направленню для продовження розгляду до суду першої інстанції.
Отже, доводи апеляційної скарги знайшли своє підтвердження під час перегляду справи судом апеляційної інстанції та є підставою для скасування оскаржуваної ухвали.
Відповідно до ч. 3 ст. 312 КАС України у випадках скасування судом апеляційної інстанції ухвал про відмову у відкритті провадження у справі, про повернення позовної заяви, зупинення провадження у справі, закриття провадження у справі, про залишення позову без розгляду справа (заява) передається на розгляд суду першої інстанції.
У відповідності до п. 4 ч. 1 ст. 320 КАС України підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання.
Підсумовуючи вищевикладене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції ухвалив оскаржуване судове рішення з порушенням норм процесуального права, що призвело до створення перешкоди у реалізації позивачем права на доступ до правосуддя, а тому наявні підстави для його скасування.
Керуючись ст.ст. 308, 311, 312, 320, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.
Ухвалу Київського окружного адміністративного суду від 28 вересня 2020 року скасувати, а справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Служби у справах дітей Березанської міської ради про визнання протиправною бездіяльність - направити до Київського окружного адміністративного суду для продовження розгляду.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя                                                                              В.Ю. Ключкович

Судді                                                                                         А. Б. Парінов

                                                                                                          О. О. Беспалов