ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 640/24836/20                                                                  Суддя (судді) першої інстанції: Огурцов О.П.

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

  20 жовтня 2020 року                                                                                            м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:  
головуючого судді                                                  Безименної Н.В.
суддів                                                                      Бєлової Л.В. та Кучми А.Ю.
за участю секретаря судового засідання                    Головченко В.М.
розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Київської обласної організації політичної партії «Всеукраїнське об`єднання «Батьківщина» на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 16 жовтня 2020 року у справі за адміністративним позовом Київської обласної організації політичної партії «Всеукраїнське об`єднання «Батьківщина» до Голови Київської обласної територіальної виборчої комісії ОСОБА_1 , Київської обласної територіальної виборчої комісії про визнання протиправними дії та зобов`язання вчинити дії,-
В С Т А Н О В И Л А:
Позивач звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Голови Київської обласної територіальної виборчої комісії ОСОБА_1., Київської обласної територіальної виборчої комісії, в якому просив:
- визнати протиправними дії голови Київської обласної територіальної виборчої комісії ОСОБА_1. щодо одноособового визначення та встановлення ТОВ «Компанія «Юнівест Маркетинг» (ЄДРПОУ 20059685) переможцем переговорної процедури відбору підприємств виготовлювачів виборчих бюлетенів;
- визнати протиправними дії голови Київської обласної територіальної виборчої комісії ОСОБА_1. щодо укладання договору, предметом якого є виготовлення виборчих бюлетенів з ТОВ «Компанія «Юнівест Маркетинг» (ЄДРПОУ 20059685);
- зобов`язати Київську обласну територіальну виборчу комісію прийняти колегіальне рішення щодо визначення підприємства-виготовлювача виборних бюлетенів у формі постанови.
Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 16 жовтня 2020 року у задоволенні адміністративного позову відмовлено повністю.
Не погоджуючись із вказаним рішенням, позивач подав апеляційну скаргу, в якому просив його скасувати та прийняти постанову, якою позовні вимоги задовольнити повністю. Вимоги апеляційної скарги обґрунтовані тим, що питання вибору переможця серед учасників переговорної процедури з числа підприємств-виробників поліграфічної продукції, якими прийнято рішення взяти участь у переговорній процедурі, та як наслідок укладення договору, має прийматись колегіально, на засіданні комісії, однак такі дії вчинені головою Київської обласної територіальної виборчої комісії ОСОБА_1 одноособово, без дотримання встановленого ст.36 Виборчого кодексу України порядку. Позивач зазначає, що політичні партії (місцеві організації політичних партій), делегуючи своїх представників до виборчих комісій отримують право на їх транспарентну, неупереджену, безсторонню діяльність, яка реалізовується лише колегіальним прийняттям рішень, а у разі будь-яких одноособових рішень, вищезазначене право нівелюється. Скаржник зазначає, що оскільки одноособові рішення, які не були предметом колегіального розгляду, не оформлюються протокольним рішенням комісії, а отже і не оприлюднюються, то і порушується право суб`єктів виборчого процесу на його публічність і відкритість.
Відповідачі, у встановлений судом строк відзив на апеляційну скаргу не подали. Жодні їх письмові пояснення в матеріалах справи відсутні. Явку своїх представників в судове засідання не забезпечили.
Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення представників позивача, дослідивши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, перевіривши підстави для апеляційного перегляду, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню з таких підстав.
Як встановлено судом першої інстанції та вбачається з матеріалів справи, пунктом 1 Постанови Верховної Ради України від 15.07.2020 № 795-ІХ призначено чергові вибори депутатів місцевих рад та сільських селищних та міських голів (крім визначених у п.2 та 3 цієї постанови) на неділю 25 жовтня 2020 року.
10.08.2020 Центральною виборчою комісією винесено постанову №172, якою утворено та сформувати склад, зокрема, обласних територіальних виборчих комісій, в тому числі Київську обласну територіальну виборчу комісію (додаток №177 до постанови ЦВК від 10.08.2020 №172).
Постановою Центральної виборчої комісії від 30.08.2020 №208 оголошено з 5 вересня 2020 року початок виборчого процесу місцевих виборів, призначених на 25 жовтня 2020 року.
Відповідно до постанови Київської обласної територіальної виборчої комісії №31 від 01.10.2020 затверджено Положення про уповноважену особу Київської обласної територіальної виборчої комісії та затверджено уповноваженою особою Київської обласної територіальної виборчої комісії - Кузьменко Т.О. з наданням їй права вносити від імені комісії інформацію щодо державних закупівель до системи ProZorro. Надано голові комісії - ОСОБА_1 право підписати від імені комісії відповідний договір (договори) після прийняття рішення комісією по проведенню державних закупівель в системі ProZorro.
На засіданні Київської обласної територіальної виборчої комісії 07.10.2020 протокольним рішенням затверджено наступні критерії (характеристики) до підприємств-виробників поліграфічної продукції:
- наявність достатньої матеріально-технічної бази для можливості виготовлення необхідної кількості та якості виборчих бюлетенів;
- наявність попереднього досвіду у виготовленні та друку виборчих бюлетенів;
- наявність у власному штаті персоналу з досвідом виготовлення та друку виборчих бюлетенів.
Оголошення про проведення процедури закупівлі послуг з виготовлення та пакування виборчих бюлетенів за переговорною процедурою (скороченою) було оприлюднено в системі ProZorro 11.10.2020.
Протоколом розкриття тендерних пропозицій UA-2020-10-10-000074-c встановлено, що ТОВ «Компанія «Юнівест Маркетинг» відповідає кваліфікаційним критеріям, встановленим в тендерній документації. Відсутні підстави для відмови, установлені ст.17 Закону України «Про публічні закупівлі».
У зв`язку з відсутністю конкуренції з технічних причин застосовано переговорну процедуру закупівлі відповідно до ч.2 ст.40 Закону України «Про публічні закупівлі» та переможцем визначено ТОВ «Компанія «Юнівест Маркетинг», внаслідок чого 11.10.2020 оприлюднено повідомлення про намір укласти договір (під час застосування переговорної процедури) UA-2020-10-10-000074-c.
Позивач, вважаючи, що одноособово визначаючи та встановлюючи ТОВ «Компанія «Юнівест Маркетинг» переможцем переговорної процедури відбору підприємств виготовлювачів виборчих бюлетенів та укладаючи договір, предметом якого є виготовлення виборчих бюлетенів ТОВ «Компанія «Юнівест Маркетинг» голова Київської обласної територіальної виборчої комісії ОСОБА_1 діяла протиправно.
Суд першої інстанції, відмовляючи в задоволенні позовних вимог, дійшов висновку, що доводи позивача про порушення оскаржуваними діями принципів публічних закупівель, а також демократичних принципів, є абстрактними, не містять жодного обґрунтованого негативного впливу дій щодо визначення переможця та укладання договору на конкретні реальні індивідуально виражені права, свободи чи інтереси позивача. Це свідчить про відсутність предмету захисту в суді, адже позивачем не визначено права, свободи чи інтересу, які мають бути захищені (поновлені) у судовому порядку, що фактично вказує на безпредметність заявленого позову. При цьому, відсутність порушеного права чи невідповідність обраного позивачем способу його захисту способам, визначеним законодавством, є підставою для прийняття судом рішення про відмову в позові.
За наслідками перегляду рішення суду першої інстанції в апеляційному порядку, в межах вимог та обґрунтувань апеляційної скарги, колегія суддів доходить наступних висновків.
Спірні правовідносини, що склались між сторонами, регулюються Конституцією України, Виборчим кодексом України, Законом України «Про публічні закупівлі».
В силу вимог ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до ч.3 ст.32 Виборчого кодексу України (далі - ВК України) виборчі комісії діють на підставі, в межах повноважень та у спосіб, встановлені Конституцією України, цим Кодексом та законами України.
Частиною 4 ст.33 ВК України визначено, що територіальні виборчі комісії в межах повноважень, визначених цим Кодексом, забезпечують організацію підготовки та проведення місцевих виборів.
Положеннями абз.3 ч.1 ст.36 ВК України встановлено, що основною формою роботи виборчої комісії є засідання, яке скликається головою комісії, в разі його відсутності - заступником голови, а в разі відсутності голови та його заступника - секретарем комісії. На письмову вимогу третини складу виборчої комісії голова виборчої комісії або його заступник зобов`язаний скликати засідання комісії не пізніше наступного дня після отримання такої вимоги.
Частиною 12 наведеної статті передбачено, що рішення виборчої комісії після його розгляду та обговорення на засіданні виборчої комісії приймається відкритим голосуванням більшістю голосів від складу комісії, крім випадків, передбачених цим Кодексом.
Рішення комісії набирає чинності з моменту його прийняття.
Відповідно до ч.3 ст.37 ВК України рішення виборчої комісії з розглянутого питання письмово оформляється у формі постанови, яка повинна містити: 1) найменування комісії; 2) найменування постанови; 3) дату, час та місце її прийняття і порядковий номер; 4) мотивувальну частину з посиланням на обставини, що зумовили розгляд питання на засіданні комісії; 5) посилання на конкретні положення нормативно-правових актів або постанову виборчої комісії вищого рівня чи судові рішення, якими керувалася комісія при прийнятті постанови; 6) резолютивну частину.
Постанова підписується головуючим на засіданні та секретарем комісії (секретарем засідання).
Згідно з ч.5 наведеної статті з питань поточної діяльності виборча комісія може приймати протокольні рішення, зміст яких заноситься до протоколу виборчої комісії та не оформлюється окремим документом.
Порядок виготовлення виборчих бюлетенів та їх передачі виборчим комісіям врегульовано ст.242 ВК України, відповідно до п.1 ч.1 якої територіальна виборча комісія, яка встановлює результати відповідних місцевих виборів, на підставі договору, укладеного між нею і поліграфічним підприємством, забезпечує виготовлення виборчих бюлетенів для голосування на місцевих виборах відповідно: виборча комісія Автономної Республіки Крим, обласна, міська (міст з районним поділом) виборча комісія - не пізніш як за десять днів до дня голосування та отримує виготовлені виборчі бюлетені не пізніш як за дев`ять днів до дня голосування в упаковці підприємства-виготовлювача на підставі акта приймання-передачі за формою, встановленою Центральною виборчою комісією.
Від імені територіальної виборчої комісії, яка встановлює результати місцевих виборів, виборчі бюлетені від підприємства-виготовлювача, в порядку та строки визначені цією статтею, отримує голова виборчої комісії або інша особа, уповноважена рішенням цієї комісії, які підписують відповідний акт приймання-передачі.
Згідно з ч.2 наведеної статті підприємства-виготовлювачі виборчих бюлетенів визначаються територіальними виборчими комісіями, зазначеними у частині першій цієї статті.
Договір між відповідною територіальною виборчою комісією та поліграфічним підприємством укладається із застосуванням переговорної процедури закупівлі виходячи із виробничих, технологічних та організаційних можливостей підприємства забезпечити своєчасний друк та ступені захисту виборчих бюлетенів.
Умови застосування переговорної процедури закупівлі визначені у ст.40 Закону України «Про публічні закупівлі», відповідно до ч.1 якої переговорна процедура закупівлі використовується замовником як виняток і відповідно до якої замовник укладає договір про закупівлю після проведення переговорів щодо ціни та інших умов договору про закупівлю з одним або кількома учасниками процедури закупівлі.
Пунктом 2 ч.2 наведеної статті передбачено, що переговорна процедура закупівлі застосовується замовником як виняток у разі, якщо роботи, товари чи послуги можуть бути виконані, поставлені чи надані виключно певним суб`єктом господарювання за наявності одного з таких випадків, зокрема, відсутність конкуренції з технічних причин.
Відповідно до ч.4, 5 ст.40 Закону України «Про публічні закупівлі» за результатами проведених переговорів з учасником (учасниками) процедури закупівлі замовник приймає рішення про намір укласти договір про закупівлю.
Повідомлення про намір укласти договір про закупівлю обов`язково безоплатно оприлюднюється в електронній системі закупівель протягом одного дня після ухвалення рішення.
Таким чином, нормами чинного законодавства передбачено застосування переговорної процедури закупівлі при укладенні договору між відповідною територіальною виборчою комісією та поліграфічним підприємством. За результатами такої процедури замовник приймає рішення про намір укласти договір про закупівлю, після чого відповідне повідомлення оприлюднюються в електронній системі закупівель.
Колегія суддів зазначає, що процедурі укладання договору між відповідною територіальною виборчою комісією та поліграфічним підприємством має передувати визначення територіальною виборчою комісією підприємства-виготовлювача виборчих бюлетенів.
За переконанням суду, оскільки питання щодо визначення підприємства-виготовлювача виборчих бюлетенів стосується забезпечення організації підготовки та проведення місцевих виборів, наведене питання не належить до поточної діяльності виборчої комісії, а тому результати його розгляду мають письмово оформлюватись у формі постанови відповідної територіальної виборчої комісії.
Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 19.10.2020 витребувано у Київської обласної територіальної виборчої комісії належним чином засвідчені копії:
- рішень Київської обласної територіальної виборчої комісії, прийнятих в період з 07 жовтня 2020 року по 11 жовтня 2020 року включно;
- рішення, яким закріплено вимоги щодо виробничих, технологічних та організаційних можливостей підприємства-виготовлювача виборчих бюлетенів;
- рішення, яким визначено підприємство-виготовлювача виборчих бюлетенів;
- договору між Київською обласною територіальною виборчою комісією та поліграфічним підприємством, яке забезпечує виготовлення виборчих бюлетенів для голосування на місцевих виборах;
- акту приймання-передачі про кількість виборчих бюлетенів.
Встановлено строк для подачі відзиву та для подання витребуваних доказів до 16:00 год. 19.10.2020.
Однак, у встановлений судом строк та в період до 14:00 год. 20.10.2020 витребувані судом документи надано не було. В судове засідання представники відповідачів, належним чином повідомлені про день, час та місце судового розгляду справи, не з`явились. Будь-яких заяв чи клопотань про наявність поважних причин або об`єктивної неможливості подання витребуваних судом документів до суду не надходило.
Відповідно до ч. 1 ст. 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Нормами ч.ч. 1-3 ст. 73 КАС України встановлено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень.
Частинами 1, 2 ст. 77 КАС України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Таким чином, суб`єкт владних повноважень зобов`язаний довести правомірність своїх рішень, дій чи бездіяльності, а позивач повинен заперечувати проти доводів суб`єкта владних повноважень.
Натомість, жодних доказів на підтвердження того, що Київською обласною територіальною виборчою комісією  було прийнято рішення про визначення підприємства-виготовлювача виборчих бюлетенів, до суду надано не було.
Разом з тим, на офіційному веб-порталі державних закупівель в системі ProZorro за посиланням https://prozorro.gov.ua/tender/UA-2020-10-10-000074-c міститься інформація щодо визначення переможцем процедури закупівлі послуг з виготовлення та пакування виборчих бюлетенів визначено ТОВ «Компанія «Юнівест Маркетинг», про що опубліковано відповідне оголошення від 11.10.2020.
З огляду на не підтвердження з боку відповідачів, як суб`єктів владних повноважень, факту прийняття Київською обласною територіальною виборчою комісією колегіального рішення у формі постанови про визначення підприємства-виготовлювача виборчих бюлетенів - ТОВ «Компанія «Юнівест Маркетинг», суд вважає обґрунтованими твердження позивача про вчинення Головою Київської обласної територіальної виборчої комісії ОСОБА_1 дій щодо одноособового визначення та встановлення ТОВ «Компанія «Юнівест Маркетинг» переможцем переговорної процедури відбору підприємств виготовлювачів виборчих бюлетенів.
Колегія суддів звертає увагу, що положення чинного законодавства не передбачають права голови територіальної комісії одноособового визначення підприємства-виготовлювача виборних бюлетенів, що в даному випадку свідчить про вихід Голови Київської обласної територіальної виборчої комісії ОСОБА_1 за межі власних повноважень та наданих законом компетенції, внаслідок чого нею порушено вимоги ч.2 ст.19 Конституції України, ч.3 ст.32, ч.3 ст.37, ч.2 ст.242  ВК України.
З наведеного вбачається обґрунтованість позовних вимог про визнання протиправними дій голови Київської обласної територіальної виборчої комісії ОСОБА_1. щодо одноособового визначення та встановлення ТОВ «Компанія «Юнівест Маркетинг» переможцем переговорної процедури відбору підприємств виготовлювачів виборчих бюлетенів.
При цьому, відповідно до п.1.2 Положення про уповноважену особу Київської обласної територіальної виборчої комісії для внесення від імені комісії інформації щодо державних закупівель до системи ProZorro, затвердженого постановою Київської обласної територіальної виборчої комісії від 01.10.2020 №31, замовником  щодо державних закупівель в системі ProZorro є Київська обласна територіальна виборча комісія в особі Голови комісії.
Пунктом 2 постанови Київської обласної територіальної виборчої комісії від 01.10.2020 №31 надано голові комісії - ОСОБА_1 право підписати від імені комісії відповідний договір (договори) після прийняття рішення комісією по проведенню державних закупівель у системі ProZorro.
Колегія суддів звертає увагу, що відповідно до ч.3 ст.92 Цивільного кодексу України орган або особа, яка відповідно до установчих документів юридичної особи чи закону виступає від її імені, зобов`язана діяти в інтересах юридичної особи, добросовісно і розумно та не перевищувати своїх повноважень. У відносинах із третіми особами обмеження повноважень щодо представництва юридичної особи не має юридичної сили, крім випадків, коли юридична особа доведе, що третя особа знала чи за всіма обставинами не могла не знати про такі обмеження.
Голова Київської обласної територіальної виборчої комісії ОСОБА_1 є керівником вказаної юридичної особи, яка може вчиняти дії від імені юридичної особи, у тому числі підписувати договори, внаслідок чого колегія суддів вважає безпідставними позовні вимоги в частині визнання протиправними дій голови Київської обласної територіальної виборчої комісії ОСОБА_1. щодо укладання договору, предметом якого є виготовлення виборчих бюлетенів з ТОВ «Компанія «Юнівест Маркетинг», оскільки відповідні її повноваження визначені законом.
В судовому засіданні в суді апеляційної інстанції представниками позивача підтверджено фактичне виконання умов договору, укладеного Головою Київської обласної територіальної виборчої комісії ОСОБА_1 з ТОВ «Компанія «Юнівест Маркетинг» в частині надання послуг з виготовлення та пакування бюлетенів і зазначено, що вказані бюлетені вже були отримані від виробника та передані на виборчі дільниці.
В той же час, враховуючи, що відповідачами, всупереч ч.2 ст.77 КАС України не доведено дотримання ними вимог ч.2 ст.242 ВК України в частині прийняття Київською обласною територіальною виборчою комісією рішення про визначення підприємства-виготовлювача виборчих бюлетенів, колегія суддів доходить висновку, що з метою усунення прогалин в процедурі діяльності Комісії та забезпечення дотримання вимог виборчого законодавства, наявні підстави зобов`язати Київську обласну територіальну виборчу комісію прийняти колегіальне рішення у формі постанови щодо визначення підприємства-виготовлювача виборних бюлетенів.
Стосовно наявності у Київської обласної територіальної виборчої комісії дискреційних повноважень в частині прийняття відповідного рішення за наслідком розгляду питання про визначення підприємства-виготовлювача виборчих бюлетенів, колегія суддів зазначає, що адміністративний суд, перевіряючи рішення, дію чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень на відповідність закріпленим ст.2 КАС України критеріям, не втручається у дискрецію (вільний розсуд) суб`єкта владних повноважень поза межами перевірки за названими критеріями. 
Під дискреційними повноваженнями слід розуміти повноваження, які адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду, тобто, коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за даних обставин.
В той же час, адміністративний суд може зобов`язати суб`єкта владних повноважень вчинити конкретні дії лише за умови, якщо іншого варіанту поведінки у суб`єкта владних повноважень за законом не існує.
Враховуючи фактичне виконання ТОВ «Компанія «Юнівест Маркетинг» умов договору предметом якого є виготовлення виборчих бюлетенів, що визнається позивачем, беручи до уваги швидкоплинність виборчого процесу, з огляду на спрямованість територіальних виборчих комісій на забезпечення організації підготовки та проведення місцевих виборів, колегія суддів доходить висновку про відсутність в даному випадку у суб`єкта владних повноважень свободи розсуду, внаслідок чого наявні підстави зобов`язати Київську обласну територіальну виборчу комісію прийняти колегіальне рішення у формі постанови щодо визначення підприємства-виготовлювача виборних бюлетенів саме ТОВ «Компанія «Юнівест Маркетинг», з яким і було укладено відповідний договір про виготовлення бюлетенів.
В силу ч.1 ст.22 ВК України суб`єктом виборчого процесу відповідних виборів є:
1) виборець, який має право голосу на відповідних виборах;
2) виборча комісія, уповноважена здійснювати підготовку і проведення відповідних виборів;
3) партія (організація партії), яка висунула кандидатів на відповідних виборах;
4) кандидат, зареєстрований для участі у відповідних виборах у порядку, встановленому цим Кодексом;
5) офіційний спостерігач від кандидата чи партії (організації партії) - суб`єкта відповідного виборчого процесу або від громадської організації, зареєстрований у порядку, встановленому цим Кодексом.
Відповідно до ч.1 ст.273 КАС України право оскаржувати рішення, дії чи бездіяльність виборчих комісій, комісій з референдуму, членів цих комісій мають суб`єкти відповідного виборчого процесу (крім виборчої комісії), а також ініціативна група референдуму, інші суб`єкти ініціювання референдуму.
Статтею 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод встановлено, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.
Відповідно до ст.55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб. Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.
Завданням адміністративного судочинства згідно з частиною першою статті 2 КАС України є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
При цьому, в постанові Пленуму Вищого адміністративного суду України «Про практику застосування адміністративними судами положень Кодексу адміністративного судочинства України  під час розгляду спорів щодо правовідносин, пов`язаних з виборчим процесом» від 1 листопада 2013 року № 15 роз`яснено, що загальне право на подання позову в спорі, пов`язаному з виборчим процесом, належить суб`єктам виборчого процесу, як це передбачено частиною першою статті 172 КАС України, з якої випливає, що право оскаржувати рішення, дії чи бездіяльність виборчих комісій, членів цих комісій мають суб`єкти відповідного виборчого процесу (крім виборчої комісії). Ця норма є бланкетною, вона відсилає до законів про вибори, якими регулюється виборчий процес та які визначають коло суб`єктів виборчого процесу.
Суб`єктам відповідного виборчого процесу, крім виборців, надано право на звернення до суду з таким позовом незалежно від того, чи порушені їхні права, свободи та інтереси, або від того, чи уявно вони вважають про таке порушення.
У зазначених випадках під час вирішення виборчих спорів суд повинен перевіряти лише правомірність оскаржуваних рішень, дій чи бездіяльності відповідача та не встановлювати у разі їх протиправності наявність порушення прав, свобод та інтересів позивача.
У виборчих спорах право на звернення до суду щодо вирішення таких спорів мають суб`єкти того виборчого процесу, в якому вони набули цього статусу.
Колегія суддів зазначає, що положення ст.273 КАС України в редакції чинній з 15.12.2017 року є аналогічними ст.172 КАС України, яка діяла до 15.12.2017 та тлумачення які надавалось в постанові Пленуму Вищого адміністративного суду України від 1 листопада 2013 року № 15.
Відповідно до ч.1 ст.317 КАС України підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є:
1)неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи;
2)недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими;
3)невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи;
4)неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.
Колегія суддів апеляційної суду приходить до висновку, що суд першої інстанції не правильно застосував норми матеріального права, допустив порушення процесуального права, не в повній мірі з`ясував обставини, що мають значення для справи та не надав оцінки аргументам позивача в частині стверджуваних ним порушень вимог законодавства при вчиненні відповідачем оскаржуваних дій, що призвело до неправильного вирішення справи, внаслідок чого колегія суддів дійшла висновку про наявність підстав для скасування рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 16 жовтня 2020 року з прийняттям нової постанови про часткове задоволення позову. 
Відповідно до ч.1 ст.132 КАС України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.
Частиною 1 ст.139 КАС України передбачено, що при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Відповідно до ч.6 наведеної статті якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не повертаючи адміністративної справи на новий розгляд, змінить судове рішення або ухвалить нове, він відповідно змінює розподіл судових витрат.
Частиною 3 ст.135 КАС України встановлено, що граничний розмір компенсації за судовим рішенням витрат сторін та їхніх законних представників, що пов`язані із прибуттям до суду, встановлюється Кабінетом Міністрів України.
Згідно з ч.3 ст.139 КАС України при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. При цьому суд не включає до складу судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами, витрати суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката та сплату судового збору.
Згідно з ч. 1 ст. 143 КАС України суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.
Частиною 9 ст.273 КАС України передбачено, що суд приймає позовну заяву щодо рішення, дії чи бездіяльності виборчої комісії, комісії з референдуму або члена відповідної комісії до розгляду незалежно від сплати судового збору. У разі несплати судового збору на момент вирішення справи суд одночасно вирішує питання про стягнення судового збору відповідно до правил розподілу судових витрат, встановлених цим Кодексом.
Відповідно до п.1 ч.3 ст.4 Закону України «Про судовий збір» за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано суб`єктом владних повноважень, юридичною особою або фізичною особою-підприємцем ставка судового збору становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Згідно з абз.2 ч.3 ст.6 Закону України «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.
Відповідно до п.2 ч.3 ст.4 Закону України «Про судовий збір» за подання до адміністративного суду апеляційної скарги на рішення суду, заяви про приєднання до апеляційної скарги на рішення суду, заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами ставка судового збору становить 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги, але не більше 15 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» встановлено з 01 січня 2020 року прожитковий мінімум для працездатних осіб у розмірі 2102 грн.
За подання до суду першої інстанції адміністративного позову, який містив три позовні вимоги немайнового характеру сплаті підлягав судовий збір у розмірі 6306,00 грн.
Отже, судовий збір за подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції складає 9459,00 грн. (6306,00 грн. * 150%).
Враховуючи, що судом апеляційної інстанції позовні вимоги задовольняються частково, щодо двох позовних вимог, колегія суддів доходить висновку про наявність підстав для нового розподілу судових витрат шляхом покладення їх на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. 
Керуючись ст.ст.272, 273, 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325 КАС України, колегія суддів,-
П О С Т А Н О В И Л А:
Апеляційну скаргу Київської обласної організації політичної партії «Всеукраїнське об`єднання «Батьківщина» - задовольнити частково.
Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 16 жовтня 2020 року скасувати та прийняти нову постанову, якою позовні вимоги  Київської обласної організації політичної партії «Всеукраїнське об`єднання «Батьківщина» - задовольнити частково. 
Визнати протиправними дії голови Київської обласної територіальної виборчої комісії ОСОБА_1 щодо одноособового визначення та встановлення ТОВ «Компанія «Юнівест Маркетинг» (код ЄДРПОУ 20059685) переможцем переговорної процедури відбору підприємств виготовлювачів виборчих бюлетенів;
Зобов`язати Київську обласну територіальну виборчу комісію прийняти колегіальне рішення у формі постанови щодо визначення підприємства-виготовлювача виборних бюлетенів ТОВ «Компанія «Юнівест Маркетинг» (код ЄДРПОУ 20059685).
В іншій частині позовних вимог - відмовити.
Стягнути з Київської обласної організації політичної партії «Всеукраїнське об`єднання «Батьківщина» (04080, м.Київ, вул.Турівська, 13, корп. «Б», код ЄДРПОУ 21710792) на користь держави (отримувач коштів - ГУК у м.Києві/м.Київ/22030106, код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 37993783, банк отримувача - Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача - UA908999980313111256000026001, код класифікації доходів бюджету - 22030106) судовий збір за подання позовної заяви в розмірі 2102,00 грн. (дві тисячі сто дві грн.00 коп.) та апеляційної скарги в розмірі 3153,00 грн. (три тисячі сто п`ятдесят три грн. 00 коп.).
Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Київської обласної територіальної виборчої комісії (01196, м. Київ, площа Лесі Українки, 1, код ЄДРПОУ 33996267) на користь держави (отримувач коштів - ГУК у м.Києві/м.Київ/22030106, код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 37993783, банк отримувача - Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача - UA908999980313111256000026001, код класифікації доходів бюджету - 22030106) судовий збір за подання позовної заяви в розмірі 4204,00 грн. (чотири тисячі двісті чотири грн.00 коп.) та апеляційної скарги в розмірі 6306,00 грн. (шість тисяч триста шість грн. 00 коп.).
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає.
Текст постанови складено 20 жовтня 2020 року.

Головуючий суддя                                                                                Н.В.Безименна

Судді                                                                                                    Л.В.Бєлова

                                                                                                              А.Ю.Кучма