КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД 
_________________________
 
ПОСТАНОВА
І М Е Н Е М  У К Р А Ї Н И
 
справа № 359/659/16-ц                       Головуючий у 1-й інстанції суддя: Журавський В.В.
 
29 вересня 2020 року                                                                                                     м. Київ
 
Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ :
судді-доповідача - Саліхова В.В.
суддів: Вербової І.М., Шахової О.В., 
секретаря судового засідання: Сидоренко А.Д.,
 
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві апеляційну скаргу  ОСОБА_1 на ухвалу Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 06 липня 2020 року за клопотанням ОСОБА_2 про призначення комплексної судової будівельно-технічної, земельно-технічної, оціночно-земельної експертизи в справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , треті особи Вороньківська сільська рада Бориспільського району Київської області, Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київської області, ОСОБА_3 про визнання майна спільною сумісною власністю та його поділ, 
 
ВСТАНОВИВ:
 
У січні 2016 року ОСОБА_2 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_1 та з урахуванням заяви про зміну предмета позову просила:
визнати земельну ділянку площею 0,25 га, розташовану по АДРЕСА_1 та розташований на ній об`єкт незавершеного будівництва спільною сумісною власністю її та ОСОБА_1 ; 
визнати за позивачем право власності на 1/2 частину вказаної земельної ділянки та на 1/2 частину розташованого на ній об`єкта незавершеного будівництва;
поділити в натурі у рівних частках вказану земельну ділянку відповідно до варіантів, запропонованих судовою будівельно-технічною експертизою, а у разі неможливості поділу цього майна стягнути з відповідача на її користь компенсацію у розмірі вартості частки у зазначеному майні.
Представник позивача ОСОБА_4 заявив клопотання про призначення комплексної судової будівельно-технічної, земельно-технічної, оціночно-земельної експертизи, проведення якої просив доручити експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз. 
Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 06 липня 2020 року клопотання задоволено. Призначено у справі комплексну судову будівельно-технічну, земельно-технічну, оціночно-земельну експертизу.
На вирішення експертів поставлено наступні питання:
№ апеляційного провадження: 22-ц/824/10806/2020	
1) яка вартість земельної ділянки площею 0,2500 га з кадастровим номером 3220881701:01:001:0110, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , та розташованого на ній об`єкту незавершеного будівництва на момент проведення експертизи? 
2) у який період часу здійснювалося будівництво об`єкту незавершеного будівництва, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 ? 
3) яка ступінь будівельної готовності до експлуатації об`єкту незавершеного будівництва, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 ? 
4) які варіанти поділу в натурі в рівних частках (по 1/2 частині кожному) земельної ділянки площею 0,2500 га з кадастровим номером 3220881701:01:001:0110, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , та розташованого на ній об`єкту незавершеного будівництва? 
5) яка сума компенсації підлягає сплаті у випадку неможливості поділу в натурі в рівних частках земельної ділянки площею 0,2500 га з кадастровим номером 3220881701:01:001:0110, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , та розташованого на ній об`єкту незавершеного будівництва?
За наявності відповідної можливості, самостійно виконати геодезичні роботи, необхідні для проведення експертизи.
Зобов`язано ОСОБА_1 надати судовим експертам допуск до об`єктів дослідження та допустити ОСОБА_2 та/або її представників, залученими спеціалістами для проведення інструментальної (теодолітної) зйомки ділянки площею 0,25 га, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 та проведення технічної інвентаризації об`єкту незавершеного будівництва, розташованого на цій земельній ділянці.
Попереджено експерта про кримінальну відповідальність за ст.ст. 384, 385 КК України. 
В розпорядження експерта надано матеріали цивільної справи, на підставі якої необхідно надати експертний висновок.
Оплату за проведення експертизи покладено на ОСОБА_2 . 
Провадження по справі зупинено на час проведення експертизи та надходження висновків експертизи.
В апеляційній скарзі ОСОБА_1 просить скасувати ухвалу суду першої інстанції та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.
Посилається на порушення судом норм процесуального права при вирішенні питання про призначення експертизи. 
В обґрунтування своїх доводів вказує, що суд самостійно наперед визначив спосіб проведення експертизи, що не передбачено жодним процесуальним документом, які регулюють порядок проведення експертизи та спонукання учасників справи до вчинення дій.
Зауважує, що суд не мав права вирішувати питання допуску на спірний об`єкт нерухомості позивача та залучених нею фахівців.
Зазначає на порушення права третіх осіб на спірне майно та вирішення питання про призначення експертизи передчасно.
Звертає увагу на те, що зупинення провадження у справі порушує право на справедливий суд.
У відзиві на апеляційну скаргу ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_2 просив апеляційну скаргу залишити без задоволення, ухвалу без змін. Зазначив, що відповідач зловживає своїми процесуальними правами та не виконує своїх процесуальних обов`язків, наслідком чого став такий тривалий розгляд справи. Твердження про незаконність призначення експертизи є безпідставними, враховуючи висновки Верховного Суду.
Звертає увагу на те, що суд не визначав спосіб проведення експертизи, а вчинив дії спрямовані на надання експертам матеріалів, необхідних для проведення експертизи.
У судовому засіданні ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_2 заперечував проти апеляційної скарги, просив залишити її без задоволення, ухвалу суду без змін. 
Інші учасники справи в судове засідання не з`явилися, будучи належним чином повідомленими про час та місце слухання справи.
ОСОБА_5 представник ОСОБА_1 подав до суду клопотання про відкладення розгляду справи, яке відхилено колегією суддів, оскільки останнє подано без підпису, належного підтвердження неможливості явки, враховуючи належне повідомлення відповідача.
Вороньківська сільська рада Бориспільського району Київської області подала клопотання, в якому просила розглядати справу без участі їхнього представника за наявними у справі матеріалами.
У рішенні ЄСПЛ від 03.04.2008 № 3236/03, § 41«Пономарьов проти України» суд вказав, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. 
Крім того, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.
На підставі викладеного, та враховуючи вимоги ч. 2 ст. 372 ЦПК України, колегія суддів ухвалила розглянути справу за відсутності інших учасників процесу.
Заслухавши суддю-доповідача, пояснення представника позивача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів прийшла до висновку, що остання не підлягає задоволенню.
Постановляючи ухвалу про призначення у справі комплексної судової будівельно-технічної, земельно-технічної, оціночно-земельної експертизи, суд першої інстанції виходив з того, що сторонами не наданий висновок експерта з питань зазначених у клопотанні та обставини, які будуть встановлені за результатами її проведення мають значення для правильного вирішення справи.
З таким висновком суду погоджується колегія суддів, враховуючи наступне.
Судом першої інстанції встановлено та вбачається із матеріалів справи, що у січні 2016 року ОСОБА_2 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_1 та з урахуванням заяви про зміну предмета позову просила:
визнати земельну ділянку площею 0,25 га, розташовану по АДРЕСА_1 та розташований на ній об`єкт незавершеного будівництва спільною сумісною власністю її та ОСОБА_1 ; 
визнати за позивачем право власності на 1/2 частину вказаної земельної ділянки та на 1/2 частину розташованого на ній об`єкта незавершеного будівництва;
поділити в натурі у рівних частках вказану земельну ділянку відповідно до варіантів, запропонованих судовою будівельно-технічною експертизою, а у разі неможливості поділу цього майна стягнути з відповідача на її користь компенсацію у розмірі вартості частки у зазначеному майні.
Представник позивача ОСОБА_4 заявив клопотання про призначення комплексної судової будівельно-технічної, земельно-технічної, оціночно-земельної експертизи, проведення якої просив доручити експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз. 
На вирішення експертів поставити наступні питання:
1) яка вартість земельної ділянки площею 0,2500 га з кадастровим номером 3220881701:01:001:0110, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , та розташованого на ній об`єкту незавершеного будівництва на момент проведення експертизи? 
2) у який період часу здійснювалося будівництво об`єкту незавершеного будівництва, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 ? 
3) яка ступінь будівельної готовності до експлуатації об`єкту незавершеного будівництва, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 ? 
4) які варіанти поділу в натурі в рівних частках (по 1/2 частині кожному) земельної ділянки площею 0,2500 га з кадастровим номером 3220881701:01:001:0110, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , та розташованого на ній об`єкту незавершеного будівництва? 
5) яка сума компенсації підлягає сплаті у випадку неможливості поділу в натурі в рівних частках земельної ділянки площею 0,2500 га з кадастровим номером 3220881701:01:001:0110, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , та розташованого на ній об`єкту незавершеного будівництва?
Позивач зазначила, що для встановлення факту будівництва у певний період, можливості та варіантів розподілу між сторонами будинку та земельної ділянки, їх вартості необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо. Позивач не може самостійно надати висновок експерта з вказаних питань, оскільки не має доступу до об`єктів дослідження.
Відповідно до ч. 1 ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.
Згідно з ч. 1 ст. 104 ЦПК України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.
Відповідно до п. 17 Постанови Пленуму Верховного Суду України №5 від 12 червня 2009 року «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства, що регулюють провадження у справі до судового розгляду» роз`яснено, що для з`ясування обставин, що мають значення для справи і потребують спеціальних знань у галузі науки, мистецтва, техніки, ремесла тощо, суд за заявою осіб, які беруть участь у справі, призначає експертизу, коли необхідність експертного висновку випливає з обставин справи і поданих доказів. При вирішенні питання про призначення експертизи суди повинні керуватися статтями 143 - 150 ЦПК, Законом України від 25 лютого 1994 року N 4038-XII («Про судову експертизу», Інструкцією про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженою наказом Міністерства юстиції України від 8 жовтня 1998 року N 53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 30 грудня 2004 року N 144/5), та враховувати роз`яснення, дані в постанові Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 1997 року № 8 «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах» (зі змінами, внесеними постановою від 25 травня 1998 року № 15) з урахуванням особливостей правового регулювання захисту конкретних суб`єктивних прав.
Аналіз зазначених норм права свідчить, що для з`ясування обставин, що мають значення у справі і потребують спеціальних знань у галузі науки, мистецтва, техніки чи ремесла, суд має право призначити експертизу за заявою осіб, які беруть участь у справі, коли необхідність експертного висновку випливає з обставин справи і поданих доказів.
Встановлено, що предметом позовних вимог є визнання земельної ділянки площею 0,2500 га, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , кадаслровийи номер: 3220881701:01:001:001:0110 та розташованого на ній об`єкту незавершеного будівництва, спільною сумісною власністю Сторін та поділ між останніми вказаного майна у натурі, а в разі неможливості поділу цього майна - стягнення з Відповідача на користь Позивача компенсації за частку у спільному майні. Підставою, позовних вимог, зокрема, є будівництво вказаного нерухомого майна Сторонами під час проживання однією сім`єю.
Відповідно до п. 5.1.6 Розділу ІІ «Інженерно-технічні експертизи» Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних Досліджень, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 №53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26.12.2012 № 1950/5), для вирішення питань щодо визначення технічної можливості розподілу (виділу частки, визначення порядку користування) об`єктів нерухомого майна (житлових будинків, квартир, об`єктів комерційного та промислового призначення) та надання варіантів такого розподілу експерту необхідно надати правовстановлювальні документи на об`єкт нерухомості, дані щодо часток співвласників, документ про приймання в експлуатацію об`єкта, матеріали технічної інвентаризації, дані щодо фактичного використання нерухомого манна.
Згідно із п.6.1.3. Розділу ІІ «Інженерно-технічні експертизи» науково-метадачних рекомендацій для вирішення питань земельно-технічної експертизи експерту необхідно надати оригінали або завірені якісні копії відповідної правовстановлювальної та технічної документації із землеустрою на земельну ділянку. У разі неможливості експертом самостійно виконати топографо-геодезичні роботи результати таких робіт повинні бути надані на дослідження органом (особою), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта).
Таким чином, для проведення експертизи у цій справі експертам необхідно надати інструментальну (теодолітну) зйомку земельної ділянки та матеріали технічної інвентаризації об`єкту незавершеного будівництва.
Враховуючи вищевикладене, вимоги клопотання представника позивача ОСОБА_4 , колегія суддів вважає висновки суду першої інстанції щодо винесення ухвали про призначення комплексної судової будівельно-технічної, земельно-технічної, оціночно-земельної експертизи правильними.
Доводи апеляційної скарги про те, що суд самостійно наперед визначив спосіб проведення експертизи є необґрунтованими, оскільки вчинені дії спрямовані на надання експертам матеріалів, необхідних для проведення експертизи.
Відповідно до ч. 3 ст. 107 ЦПК України при визначенні матеріалів, що надаються експерту чи експертній установі, суд у необхідних випадках вирішує питання про витребування відповідних матеріалів за правилами, передбаченими цим Кодексом для витребування доказів.
За наведеного, посилання в апеляційній скарзі на те, що суд не мав права вирішувати питання допуску на спірний об`єкт нерухомості позивача та залучених нею фахівців є хибними.
Посилання в апеляційній скарзі на порушення судом норм процесуального права не знайшли свого підтвердження під час розгляду справи в суді апеляційної інстанції.
Доводи апелянта про те, зупинення провадження у справі порушує право на справедливий суд також не можуть бути підставою для скасування ухвали суду першої інстанції, враховуючи, що для всебічного, повного й об`єктивного дослідження обставин справи необхідні спеціальні знання у іншій сфері, ніж право.
Враховуючи вищевикладене, доводи апеляційної скарги не знайшли свого підтвердження при розгляді справи в суді апеляційної інстанції.
Обґрунтовуючи своє рішення, колегія суддів приймає до уваги вимоги ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», відповідно до якої суди застосовують при розгляді справи Конвенцію та практику Суду як джерело права та висновки Європейського суду з прав людини зазначені в рішенні у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) від 9 грудня 1994 року, серія А, № 303А, п. 2958. Суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення.
Враховуючи наведені обставини та вимоги ст. 375 ЦПК України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Керуючись ст.ст. 367-368, 371, 374, 375, 381-384, 389-390 ЦПК України, суд -
 
ПОСТАНОВИВ:
 
Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.
Ухвалу Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 06 липня 2020 року залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.
 
Повний текст постанови складено 01.10.2020.
 
Головуючий:                                                              В.В. Саліхов

Судді:                                                                          І.М. Вербова

                                                                                     О.В. Шахова