УХВАЛА
ІМЕНЕМ  УКРАЇНИ 
21 грудня  2020 року
м. Київ
справа № 161/9104/17
провадження № 51– 6106 впс 20
Верховний Суд колегією суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:
головуючого                                    ОСОБА_1 ,
суддів                                                ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , 
за участю
секретаря судового засідання  ОСОБА_4 ,
розглянувши в судовому засіданні подання Волинського апеляційного суду про направлення матеріалів кримінального провадження № 12016030130001067 про обвинувачення ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, з апеляційною скаргою прокурора Луцької місцевої прокуратури ОСОБА_8 на вирок Луцького міськрайонного суду Волинської області від 30 жовтня 2020 року, для розгляду до іншого суду апеляційної інстанції,  
встановив:
До Верховного Суду у порядку ст. 34 Кримінального процесуального кодексу України (далі — КПК) надійшло подання Волинського апеляційного суду про направлення вказаного кримінального провадження з Волинського апеляційного суду до іншого суду апеляційної інстанції. 
Подання мотивовано тим, що неможливо утворити склад суду в судовій палаті з розгляду кримінальних справ Волинського апеляційного суду для розгляду апеляційної скаргипрокурора на вирок Луцького міськрайонного суду Волинської області від 30 жовтня 2020 року, оскільки двоє з чотирьох суддів, які входять до складу судової палати, не можуть брати участі у цьому провадженні з підстав, передбачених ч. 1 ст. 76 КПК.
Учасникам судового провадження було повідомлено про дату, час та місце розгляду подання, проте в судове засідання вони не прибули, що не перешкоджає його розгляду. Заперечень та клопотань про відкладення розгляду подання на іншу дату не надійшло. 
Перевіривши доводи, наведені у поданні, дослідивши матеріали провадження, Суд дійшов висновку, що подання підлягає задоволенню з наступних підстав. 
Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 34 КПК кримінальне провадження передається на розгляд іншого суду, якщо після задоволення відводів (самовідводів) чи в інших випадках неможливо утворити склад суду для судового розгляду.
Положеннями ч. 3 ст. 34 КПК встановлено, що питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів, а також про направлення провадження з одного суду апеляційної інстанції до іншого вирішується колегією суддів Верховного Суду за поданням суду апеляційної інстанції або за клопотанням сторін чи потерпілого не пізніше п`яти днів з дня внесення такого подання чи клопотання, про що постановляється вмотивована ухвала.
Як убачається з наданих матеріалів, 8 грудня 2020 року до Волинського апеляційного суду в порядку апеляційного оскарження надійшло кримінальне провадження № 12016030130001067 про обвинувачення ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, з апеляційною скаргою прокурора Луцької місцевої прокуратури ОСОБА_8 на вирок Луцького міськрайонного суду Волинської області від 30 жовтня 2020 року.
Згідно з протоколом щодо неможливості автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 8 грудня 2020 року призначення колегії суддів для розгляду вказаного провадження не відбулося, у зв`язку з відсутністю необхідної кількості суддів для розподілу.
Згідно з положеннями ч. 1 ст. 76 КПК суддя, який брав участь у кримінальному провадженні під час досудового розслідування, не має права брати участь у цьому ж провадженні в судах першої, апеляційної і касаційної інстанцій.
Як убачається із наявних у Суду матеріалів, судді апеляційного суду ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , під час досудового розслідування кримінального провадження переглядали в апеляційному порядку:
- ухвалу слідчого судді Луцького міськрайонного суду Волинської області від 20 березня 2017 року про  застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_7 (ухвала апеляційного суду від 28 березня 2017 року № 161/4541/17), (т.1,а.п.46); 
- ухвалу слідчого судді Луцького міськрайонного суду Волинської області від 20 березня 2017 року про  застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 (ухвала апеляційного суду від 28 березня 2017 року № 161/4539/17), (т.1,а.п.40), а тому відповідно до положень ч. 1 ст. 76 КПК не мають права брати повторно участь у цьому провадженні.
Рішенням зборів суддів Волинського апеляційного суду від 4 жовтня 2018 року № 1 у складі суду утворено судову палату з розгляду кримінальних справ і судову палату з розгляду цивільних справ, та визначено кількісний склад судових палат з чисельності суддів, переведених у встановленому порядку для роботи на посаду судді Волинського апеляційного суду та зарахованих до складу суду. 
Як убачається із подання, відповідно до Засад використання автоматизованої системи документообігу суду у Волинському апеляційному суді, затверджених рішенням зборів суддів Волинського апеляційного суду від 8 жовтня 2018 року № 5 (зі змінами), у суді визначено наступну спеціалізацію суддів: з розгляду цивільних справ, з розгляду кримінальних проваджень та справ про адміністративні правопорушення, зі здійснення кримінальних проваджень щодо неповнолітніх. 
Загальними зборами суддів Волинського апеляційного суду від 13 грудня 2019 року № 25 було затверджено персональний склад постійної та резервної колегій суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Волинського апеляційного суду, до якого включено суддів ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 та ОСОБА_12 .
У пункті 9.4 Засад використання автоматизованої системи документообігу суду у Волинському апеляційному суді, затверджених рішенням зборів суддів Волинського апеляційного суду від 8 жовтня 2018 року № 5, передбачено, що у разі неможливості АСДС визначити склад колегії суддів для розгляду кримінального провадження (справи) з числа суддів судової палати з розгляду кримінальних справ через відсутність суддів постійної колегії та резервних суддів, які можуть здійснювати розгляд провадження (справи), судова справа за поданням голови Волинського апеляційного суду надсилається до Верховного Суду для визначення підсудності. 
Як убачається з наявної в Суду інформації, станом на 21 грудня 2020 року кількість суддів у судовій палаті з розгляду кримінальних справ Волинського апеляційного суду не змінилася.
За таких обставин, враховуючи особливості здійснення автоматизованого розподілу судових справ та наявність в судовій палаті з розгляду кримінальних справ Волинського апеляційного суду двох суддів  ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , які вправі розглядати дану справу,  неможливо виконати вимоги ч. 4 ст. 31 КПК, відповідно до яких кримінальне провадження в апеляційному порядку здійснюється колегіально судом у складі не менше трьох суддів. 
Відповідно до ч. 13 ст. 31 КПК у разі якщо в суді першої або апеляційної інстанції, який згідно з правилами підсудності має здійснювати кримінальне провадження, неможливо утворити склад суду, передбачений цією статтею, кримінальне провадження здійснює найбільш територіально наближений суд, в якому можливо утворити такий склад суду.
Таким чином, оскількидля судового розгляду вказаного кримінального провадження в Волинському апеляційному суді неможливо утворити склад суду, з урахуванням положень ст. 34 КПК, Суд вважає, що подання Волинського апеляційного суду слід задовольнити та направити кримінальне провадження до Рівненського апеляційного суду, як найбільш територіально наближеного.
Керуючись ст. 34 КПК, Суд
постановив:
Подання Волинського апеляційного суду задовольнити.
Кримінальне провадження № 12016030130001067 про обвинувачення ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 185 КК України, з апеляційною скаргою прокурора Луцької місцевої прокуратури ОСОБА_8 , на вирок Луцького міськрайонного суду Волинської області від 30 жовтня 2020 року, направити до Рівненського апеляційного суду для розгляду.
Ухвала оскарженню не підлягає.
 
Судді:

 
ОСОБА_1                              ОСОБА_2                         ОСОБА_3