ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД      
вул. Шолуденка, буд. 1, літера А, м. Київ, 04116, (044) 230-06-58 inbox@anec.court.gov.ua 

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"13" жовтня 2020 р.           Справа№ 925/145/20
Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів: 
головуючого:           Владимиренко С.В.
суддів:            Демидової А.М. 
          Ходаківської І.П. 

при секретарі    Островерха В.Л.
за участю представників зазначених в протоколі від 13.10.2020
розглянувши у відкритому    судовому засіданні    апеляційну скаргу Заступника прокурора Черкаської області 
на  рішення Господарського суду Черкаської області від 27.05.2020 (повний текст складено 05.06.2020)
у справі  № 925/145/20  (суддя Кучеренко О.І.)
за позовом  Заступника прокурора Черкаської області в інтересах держави в особі Черкаської міської ради 
до  відповідачів: 1. Департаменту освіти та гуманітарної політики Черкаської міської ради 
2. Товариства з обмеженою відповідальністю «Каштан-Плюс»   
про  встановлення нікчемності договору про закупівлю  
ВСТАНОВИВ:
Заступник керівника Черкаської місцевої прокуратури (далі - прокурор) в інтересах держави в особі Черкаської міської ради (далі - позивач) звернувся до Господарського суду Черкаської області із позовом до Департаменту освіти та гуманітарної політики Черкаської міської ради (далі - відповідач 1), Товариства з обмеженою відповідальністю «Каштан-Плюс» (далі - відповідач 2) про встановлення нікчемності Договору поставки №01 від 13.01.2020.   
Обґрунтовуючи позовні вимоги Заступник прокурора Черкаської області зазначив, що спірний Договір укладений з порушенням вимог Закону України «Про публічні закупівлі», оскільки не відповідає змісту тендерної документації щодо закінчення терміну дії Договору, а тому в силу Закону є нікчемним.  
Також Заступник прокурора Черкаської області зазначає, що Договір поставки №01 від 13.01.2020 укладений з порушенням вимог Закону України «Про публічні закупівлі», так як не було проведено процедуру закупівлі на 2020 рік. 
Рішенням Господарського суду Черкаської області від 27.05.2020 у справі №925/145/20 у позові відмовлено повністю. 
Відмовляючи у задоволенні позову, місцевий господарський суд виходив з того, що відсутні порушення вимог Закону України «Про публічні закупівлі» при укладенні спірного Договору, оскільки зміст тендерної пропозиції Товариства (відповідача) не визначав і не міг визначати умови щодо строку Договору поставки, оскільки єдиним критерієм оцінки, що і склав зміст тендерної пропозиції, була ціна за договором поставки, що запропонована Товариством. 
Крім того, суд зазначив, що обраний прокурором спосіб захисту, такий як встановлення нікчемності правочину, не є ефективним способом захисту, оскільки не призведе до припинення порушення прав та охоронюваних законом інтересів, щодо наведених прокурором підстав про порушення бюджетного законодавства чи відсутності істотної умови договору, а тому підстави для задоволення позову відсутні.     
Не погоджуючись з прийнятим рішенням, Заступник прокурора Черкаської області звернувся до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення Господарського суду Черкаської області від 27.05.2020 у справі №925/145/20 та прийняти нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги прокурора та встановити нікчемність Договору поставки №01 від 13.01.2020, укладеного між Департаментом освіти та гуманітарної політики Черкаської міської ради та Товариством з обмеженою відповідальністю «Каштан-Плюс». 
Апеляційна скарга мотивована тим, що істотні умови спірного договору, в тому числі і щодо строку його дії мають відповідати тендерній документації та повідомленню про намір укласти договір від 24.12.2019, а тому Договір поставки №01 від 13.01.2020 укладений з порушенням вимог ч.4 ст.36 Закону України «Про публічні закупівлі».    
Як вказав апелянт, обраний спосіб захисту є належним та здатний забезпечити поновлення порушених інтересів позивача в особі Черкаської міської ради, яка безпосередньо виділяє бюджетні кошти на відповідні закупівлі, оскільки Договір укладений з порушенням норм чинного законодавства, що, в свою чергу, є прямим порушенням законності в бюджетній системі, яке сприяє розвитку інфляційних процесів в країні, підриває довіру громадян і наносить вагомий матеріальний і моральний збиток, що не може не відобразитись на державних інтересах та авторитеті держави.   
Відповідно до витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями Північного апеляційного господарського суду від 23.07.2020 апеляційну скаргу Заступника прокурора Черкаської області у справі №925/145/20 передано на розгляд колегії суддів у складі: Владимиренко С.В. (головуючий суддя (суддя-доповідач)), судді: Демидова А.М., Ходаківська І.П.
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 27.07.2020 залишено без руху апеляційну скаргу Заступника прокурора Черкаської області. 
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 14.08.2020 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Заступника прокурора Черкаської області  на рішення Господарського суду Черкаської області від 27.05.2020. Розгляд апеляційної скарги призначено на 22.09.2020. Надано учасникам справи право подати відзив на апеляційну скаргу, заяви, клопотання до 03.09.2020.
Товариство з обмеженою відповідальністю «Каштан - Плюс» згідно письмового відзиву на апеляційну скаргу, який 03.09.2020 надіслано засобами поштового зв`язку, заперечує проти її задоволення, посилаючись на те, що умови спірного Договору збігаються зі змістом тендерної пропозиції відповідача 2, отже умови Договору відповідають положенням ч. 4 ст. 36 Закону України «Про публічні закупівлі».
Відповідач 2 зазначає, що апелянтом не спростовано презумпцію добросовісності дій відповідачів, а так само і спрямованість поданого ним позову на захист інтересів держави. Крім того, обраний прокурором спосіб захисту не є способом захисту прав та інтересів, установлених законом, що узгоджується із позицією Великої Палати Верховного Суду від 04.06.2019 у справі №916/3156/17. 
Також відповідач 2 повідомив апеляційний господарський суд про намір понести судові витрати у зв`язку з переглядом справи у суді апеляційної інстанції у розмірі 5  000,00 грн. 
16.09.2020 від Товариства з обмеженою відповідальністю «Каштан-Плюс» надійшло клопотання про приєднання до матеріалів справи доказів на підтвердження понесених судових витрат (витрат на професійну правничу допомогу). 
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 22.09.2020 відкладено розгляд справи №925/145/20 на 13.10.2020.     
Від Черкаської міської ради надійшла заява про розгляд апеляційної скарги Заступника прокурора Черкаської області без участі представника позивача. Позивач доводи, наведені в апеляційній скарзі, підтримав та просив задовольнити апеляційну скаргу Заступника прокурора Черкаської області. 
Департамент освіти та гуманітарної політики Черкаської міської ради своїх представників в судове засідання не направив, про причини неявки суд не повідомив, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином відповідно до вимог ст. 120 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України). Від відповідача 1 відзив на апеляційну скаргу у встановлений апеляційним господарським судом строк на надійшов, що не є перешкодою для перегляду рішення згідно з ч. 3 ст. 263 ГПК України. 
Відповідно до ч. 12 ст. 270 ГПК України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.  
Представник прокуратури    в судовому засіданні 13.10.2020 доводи, наведені в апеляційній скарзі підтримав та просив її задовольнити, а рішення Господарського суду Черкаської області від 27.05.2020 у справі №925/145/20 скасувати та прийняти нове рішення, яким позов задовольнити у повному обсязі. 
Представник відповідача 2 в судовому засіданні 13.10.2020 заперечив проти задоволення апеляційної скарги та просив відмовити у її задоволенні, а рішення Господарського суду Черкаської області від 27.05.2020 у справі №925/145/20 залишити без змін. 
Розглянувши доводи апеляційної скарги, відзиву на неї, перевіривши матеріали справи, заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши докази, проаналізувавши на підставі встановлених фактичних обставин справи правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, колегія суддів встановила наступне.
Заступник керівника Черкаської місцевої прокуратури звернувся до Господарського суду Черкаської області із позовом в інтересах держави в особі Черкаської міської ради до Департаменту освіти та гуманітарної політики Черкаської міської ради, Товариства з обмеженою відповідальністю «Каштан -Плюс» про встановлення нікчемності Договору поставки №01 від 13.01.2020.    
Відповідно ч. 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» від 14.10.2014 №1697-VII, у відповідній редакції, далі - Закон №1697-VII, прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті.
Прокурор, звертаючись до суду з позовом, має обґрунтувати підстави для представництва, однією з яких є бездіяльність компетентного органу.  Бездіяльність компетентного органу означає, що він знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк. Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню, тощо. Вирішуючи питання щодо наявності підстав для представництва, суд не повинен установлювати саме протиправність бездіяльності компетентного органу чи його посадової особи. Ч. 7 ст. 23 Закону №1697-VII передбачено, що в разі встановлення ознак адміністративного чи кримінального правопорушення прокурор зобов`язаний здійснити передбачені законом дії щодо порушення відповідного провадження. Таким чином, питання про те, чи була бездіяльність компетентного органу протиправною та які її причини, суд буде встановлювати за результатами притягнення відповідних осіб до відповідальності. Господарсько-правовий спір між компетентним органом, в особі якого позов подано прокурором в інтересах держави, та відповідачем не є спором між прокурором і відповідним органом, а також не є тим процесом, у якому розглядається обвинувачення прокурором посадових осіб відповідного органу у протиправній бездіяльності. Прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого ст. 23 Закону №1697-VII, і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження його бездіяльності. Якщо прокурору відомо причини такого незвернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові, але якщо з відповіді компетентного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим. Вказана правова позиція викладена в постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі №912/2385/18. 
Звертаючись до місцевого господарського суду прокурор зазначив, що ним було здійснено вивчення стану законності у сфері публічних закупівель товарів, робіт та послуг для потреб дітей та встановлено, що за результатами проведення закупівлі м`яса для дошкільних навчальних закладів міста Черкаси у процедурі закупівлі за №UA-2019-05-28-000748-b між Департаментом освіти та гуманітарної політики Черкаської міської ради та Товариством з обмеженою відповідальністю «Каштан - Плюс» 13.01.2020 укладено Договір поставки №01, який, на переконання прокуратури, є нікчемним згідно п.1 ч.1 ст.37 Закону України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 №922-VIII, у відповідній редакції (далі - Закон №922-VIII) внаслідок порушення сторонами ч.4 ст.36 названого Закону в частині невідповідності строку дії Договору поставки №01 від  13.01.2020 тендерній документації про закупівлю та відсутності в ньому істотної умови - строку поставки товару. 
З метою звернення до суду, Черкаська місцева прокуратура надіслала Черкаській міській раді лист від 21.01.2020 №161-787вих20 про вжиття заходів щодо встановлення нікчемності правочину (а.с. 59-60).
Також листами від 21.01.2020 №161-786вих20, №161-815вих20 Черкаською місцевою прокуратурою було повідомлено Департамент освіти та гуманітарної політики Черкаської міської ради та Управління Північного офісу Держаудитслужби в Черкаській області  про вжиття заходів щодо встановлення нікчемності правочину (а.с. 61-64). 
Листом від 24.01.2020 №1449-01-21 Черкаська міська рада повідомила Черкаську місцеву прокуратуру про відсутність підстав для пред`явлення позову, оскільки у процедурі закупівлі не було допущено порушення вимог ч. 4 ст. 36 Закону №922-VIII, за якою умови договору про закупівлю не повинні відрізнятися від змісту тендерної пропозиції за результатами аукціону (у тому числі ціни за одиницю товару) переможця процедури закупівлі  або ціни пропозиції учасника у разі застосування переговорної процедури, тоді як умови оспорюваного договору про закупівлю не відрізняються від змісту тендерної пропозиції ТОВ «Каштан-Плюс» за результатами аукціону (у тому числі ціни за одиницю товару), який є переможцем процедури закупівлі, яка не містить інформації щодо строку дії договору про закупівлю, оскільки включення такої інформації до пропозиції не передбачене тендерною документацією (а.с. 65). 
Листом від 24.01.2020 №36-12-4 Департамент освіти та гуманітарної політики повідомив Черкаську місцеву прокуратуру про відсутність підстав для пред`явлення позову, оскільки у процедурі закупівлі не було допущено порушення вимог ч. 4 ст. 36 Закону №922-VIII,  за якою умови договору про закупівлю не повинні відрізнятися від змісту тендерної пропозиції за результатами аукціону (у тому числі ціни за одиницю товару) переможця процедури закупівлі  або ціни пропозиції учасника у разі застосування переговорної процедури, тоді як умови оспорюваного договору про закупівлю не відрізняються від змісту тендерної пропозиції ТОВ «Каштан-Плюс» за результатами аукціону (у тому числі ціни за одиницю товару), який є переможцем процедури закупівлі, яка не містить інформації щодо строку дії договору про закупівлю, оскільки включення такої інформації до пропозиції не передбачене тендерною документацією (а.с. 66). 
Управління Північного офісу Держаудитслужби в Черкаській області листом від 27.01.2020 №26-23-31-12/1-18/335-2020 повідомило керівника Черкаської місцевої прокуратури про те, що в силу Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» не має повноважень щодо звернення до суду із позовом про визнання Договору поставки №01 від 13.01.2020 недійсним. (а.с. 67-68). 
Отже, вказане свідчить про те, що компетентний орган - Черкаська міська рада протягом розумного строку після отримання повідомлення Черкаської місцевої прокуратури самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження його бездіяльності, а тому звернення прокуратури із даним позовом є обґрунтованим.   
Відповідно до вимог Закону №922-VIII, зокрема ст. 1, визначено, що договір про закупівлю - договір, що укладається між замовником і учасником за результатами проведення процедури закупівлі та передбачає надання послуг, виконання робіт або набуття права власності на товари; електронна система закупівель - інформаційно-телекомунікаційна система, що забезпечує проведення процедур закупівель, створення, розміщення, оприлюднення та обмін інформацією і документами в електронному вигляді, до складу якої входять веб-портал Уповноваженого органу, авторизовані електронні майданчики, між якими забезпечено автоматичний обмін інформацією та документами; найбільш економічно вигідна пропозиція - пропозиція, що визнана найкращою за результатами оцінки тендерних пропозицій відповідно до статті 28 цього Закону; переможець процедури закупівлі - учасник, тендерна пропозиція якого відповідає всім критеріям та умовам, що визначені у тендерній документації, і визнана найбільш економічно вигідною, та якому замовник повідомив про намір укласти договір, або учасник, якому замовник повідомив про намір укласти договір за результатами застосування переговорної процедури закупівлі; предмет закупівлі - товари, роботи чи послуги, що закуповуються замовником у межах єдиної процедури закупівлі, щодо яких учасникам дозволяється подавати тендерні пропозиції або пропозиції на переговорах (у разі застосування переговорної процедури закупівлі). Предмет закупівлі визначається замовником у порядку, встановленому Уповноваженим органом; публічна закупівля (далі - закупівля) - придбання замовником товарів, робіт і послуг у порядку, встановленому цим Законом; тендерна документація - документація щодо умов проведення публічних закупівель, що розробляється та затверджується замовником і оприлюднюється для вільного доступу на веб-порталі Уповноваженого органу та авторизованих електронних майданчиках. Тендерна документація не є об`єктом авторського права та/або суміжних прав; тендерна пропозиція - пропозиція щодо предмета закупівлі або його частини (лота), яку учасник подає замовнику відповідно до вимог тендерної документації; 
Відповідно до ч. 1 ст. 12 Закону №922-VIII закупівлі можуть здійснюватися шляхом застосування однієї з таких конкурентних процедур: відкриті торги; торги з обмеженою участю; конкурентний діалог.
Згідно з ч. 1 ст. 20 Закону №922-VIII відкриті торги є основною процедурою закупівлі.
Відповідно до ч. 1 ст. 21 Закону №922-VIII оголошення про проведення відкритих торгів безоплатно оприлюднюється в електронній системі закупівель відповідно до статті 10 цього Закону.
28.05.2019 Департаментом освіти та гуманітарної політики Черкаської міської ради було оприлюднено оголошення про проведення відкритих торгів закупівлі м`яса для дошкільних навчальних закладів міста Черкаси у процедурі закупівлі за №UА-2019-05-28-000748-b з кінцевим строком подання тендерних пропозицій до 13.06.2019.
У відповідності до ч.ч. 7, 8 ст. 18 Закону №922-VIII у разі прийняття скарги до розгляду електронна система закупівель автоматично призупиняє початок електронного аукціону та не оприлюднює договір про закупівлю і звіт про результати проведення процедури закупівлі. Замовнику забороняється вчиняти будь-які дії та приймати будь-які рішення щодо закупівлі, у тому числі укладення договору про закупівлю, крім дій, спрямованих на усунення порушень, зазначених у скарзі. У разі усунення замовником порушень, зазначених у скарзі, замовник протягом одного робочого дня з моменту усунення порушення повинен повідомити про це орган оскарження та розмістити в електронній системі підтвердження. У будь-якому разі укладення договору про закупівлю під час оскарження забороняється. Розгляд скарги зупиняє перебіг строків, установлених частиною другою статті 32, абзацом восьмим частини третьої статті 35 цього Закону. Перебіг цих строків продовжується з дня, наступного за днем прийняття рішення органом оскарження за результатами розгляду скарги, рішення про припинення розгляду скарги або рішення про залишення скарги без розгляду. Після прийняття рішення органом оскарження за результатами розгляду скарги про відмову в задоволенні скарги рішення про припинення розгляду скарги або рішення про залишення скарги без розгляду електронна система закупівель автоматично, не раніше ніж через два дні з дня розміщення такого рішення в електронній системі закупівель, визначає дату та час проведення електронного аукціону та розсилає повідомлення усім особам, які подали тендерні пропозиції.
У зв`язку з поданням одним із учасників торгів, Товариством з обмеженою відповідальністю «КАП-ПРОД», скарг до колегії Антимонопольного комітету України, процедура закупівлі неодноразово зупинялась (07.06.2019, 13.07.2019, 14.08.2019, 22.09.2019, 25.11.2019). 
Останнім рішенням колегії Антимонопольного комітету України №18651-р/пк-пз від 16.12.2019 було відмовлено Товариству з обмеженою відповідальністю «КАП-ПРОД» у задоволенні скарги у зв`язку з цим електронною системою закупівель автоматично було призначено кінцевий строк подання тендерних пропозицій до 23.12.2019. (а.с. 107-110). 
Департаментом освіти та гуманітарної політики Черкаської міської ради 24.12.2019 визначено переможцем торгів закупівлі м`яса для дошкільних навчальних закладів міста Черкаси у процедурі закупівлі за №UА-2019-05-28-000748-b Товариство з обмеженою відповідальністю «Каштан-Плюс», результати розгляду тендерних пропозицій відображені у протоколі №11/УО від 24.12.2019. (а.с. 43). У цей же день замовником було оприлюднено повідомлення про намір укласти договір з цим товариством. (а.с. 44).  
13.01.2020 між Департаментом освіти та гуманітарної політики Черкаської міської ради (далі - Замовник) та Товариством з обмеженою відповідальністю «Каштан-Плюс» (далі - Постачальник) укладено Договір поставки товару №01 (далі - Договір), за умовами якого у порядку та на умовах, визначених договором, Постачальник зобов`язується поставити, а Замовник прийняти й оплатити постачальнику м`ясо за ДК 021:2015-15110000-2 (надалі товар) за асортиментом та цінами, зазначеними у Специфікації, що додається до договору і є його невід`ємною частиною. (а.с. 21-27). 
Згідно з пунктом 3.2. Договору ціна договору становить 2  491 690,00 грн з ПДВ.
Відповідно до п. 4.2. Договору остаточний розрахунок за товар Замовник здійснює шляхом перерахування грошових коштів на розрахунковий рахунок Постачальника на умовах відстрочки платежу до 10 банківських днів з моменту поставки товару на умовах розділу 5 договору.
Згідно з п. 5.1. Договору поставка товару передача Замовнику товару, якість якого відповідає умовам, встановленим розділом 2 договору. Товар поставляється Замовнику транспортом і за рахунок Постачальника протягом 24 годин з моменту отримання Постачальником заявки (у разі усної з обов`язковим подальшим письмовим підтвердження) від Замовника на умовах DDP («Інкотермс», у редакції 2010 року) за адресами, зазначеними в даному пункті договору. Періодичність поставки товару встановлюється Замовником і погоджується з Постачальником з урахуванням вимог Наказу МОНУ та МОЗУ «Про затвердження Інструкції з організації харчування дітей у дошкільних навчальних закладах» від 17.04.2006 №298/227. 
Відповідно до п. 5.2. Договору датою поставки є дата підписання замовником накладної (накладних), у місті поставки, вказаному у пункту 5.1 Договору.
Договір вважається укладеним і набирає чинності з моменту його підписання сторонами та скріплення печатками сторін. Дія Договору припиняється у разі закінчення терміну дії - 31.12.2020, за згодою сторін, дострокового виконання сторонами умов Договору та з інших підстав, передбачених чинним законодавством України (п.п. 10.1., 10.2. Договору).
13.01.2020 сторони підписали Додаткову угоду №1 до договору, за умовами якої п. 3.2. Договору викладено в новій редакції: «ціна договору становить 2 491 664,30 грн з ПДВ». Специфікацію товару, яка наведена у додатку до договору, викладено у новій редакції. Інші умови договору залишись без змін. (а.с. 28, 29).
Згідно розділу III тендерної документації процедури закупівлі №UА-2019-05-28-000748-b, у редакції від 10.12.2019, тендерна пропозиція подається в електронному вигляді шляхом заповнення електронних форм з окремими полями, у яких зазначається інформація про ціну, інші критерії оцінки (у разі їх установлення замовником), та завантаження відповідних файлів. Розділом V тендерної документації передбачено, що оцінка тендерних пропозицій здійснюється за лише одним критерієм - «Ціна».
Отже, зміст тендерної пропозиції учасника у процедурі №UА-2019-05-28-000748-b становив запропоновану ним ціну за предмет закупівлі, що визначається шляхом заповнення відповідної електронної форми з прикріпленням файлів, подання яких вимагалось замовником.
Товариство з обмеженою відповідальністю «Каштан-Плюс» подало тендерну пропозицію за процедурою закупівлі №UА-2019-05-28-000748-b шляхом зазначення у відповідній електронній формі ціни за договором поставки та долучення електронних примірників відповідних файлів, як це було визначено Розділом V тендерної документації в редакції від 10.12.2019. Первинна тендерна пропозиція товариства складала 2 599 315,00 грн ПДВ, у порядку проведення торгів ціна була знижена до 2 491 690,00 грн з ПДВ. За умовами спірного Договору ціна договору становить 2 491 690,00 грн.
Колегія суддів Північного апеляційного господарського суду погоджується із висновком місцевого господарського суду про те, що умови укладеного сторонами договору повністю збігаються зі змістом тендерної пропозиції. Зміст тендерної пропозиції Товариства не визначав і не міг визначати умови щодо строку договору поставки, оскільки єдиним критерієм оцінки, що і складав зміст тендерної пропозиції Товариства з обмеженою відповідальністю «Каштан-Плюс», була ціна за договором поставки, що запропонована товариством.
Відповідно до ч. 1 ст. 22 Закону №922-VIII тендерна документація безоплатно оприлюднюється замовником на веб-порталі Уповноваженого органу для загального доступу.
Тендерна пропозиція подається в електронному вигляді через електронну систему закупівель. Документ з тендерною пропозицією подається в електронному вигляді шляхом заповнення електронних форм з окремими полями, де зазначається інформація про ціну, інші критерії оцінки (у разі їх встановлення замовником), інформація від учасника про його відповідність кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, вимогам, визначеним у статті 17 цього Закону і в тендерній документації, та завантаження необхідних документів, що вимагаються замовником у тендерній документації. Документи, що підтверджують відповідність учасника кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, та документи, що містять технічній опис предмета закупівлі, подаються в окремому файлі. Електронна система закупівель автоматично формує та надсилає повідомлення учаснику про отримання його пропозиції із зазначенням дати та часу. Електронна система повинна забезпечити можливість подання пропозиції всім особам на рівних умовах. Кожен учасник має право подати тільки одну тендерну пропозицію (у тому числі до визначеної в тендерній документації частини предмета закупівлі (лота). Отримана тендерна пропозиція вноситься автоматично до реєстру, форма якого встановлюється Уповноваженим органом. Тендерна пропозиція повинна містити підтвердження надання учасником забезпечення тендерної пропозиції, якщо таке забезпечення передбачено оголошенням про проведення процедури закупівлі. (ч.ч. 1, 2 ст. 26 Закону №922-VIII). 
У відповідності до ч.ч. 1, 2 ст. 32 Закону №922-VIII рішення про намір укласти договір про закупівлю приймається замовником у день визначення переможця, та протягом одного дня після прийняття такого рішення замовник оприлюднює на веб-порталі Уповноваженого органу повідомлення про намір укласти договір та надсилає його переможцю. Усім іншим учасникам електронною системою закупівель автоматично надсилається повідомлення із зазначенням найменування та місцезнаходження переможця торгів. Учасник, якого не визнано переможцем торгів за результатами оцінки та розгляду його пропозиції, може звернутися через електронну систему закупівель до замовника з вимогою щодо надання інформації про пропозицію переможця торгів, у тому числі щодо зазначення її переваг порівняно з пропозицією учасника, який надіслав звернення, а замовник зобов`язаний надати йому відповідь не пізніше ніж через п`ять днів з дня надходження такого звернення. Замовник укладає договір про закупівлю з учасником, який визнаний переможцем торгів протягом строку дії його пропозиції, не пізніше ніж через 20 днів з дня прийняття рішення про намір укласти договір про закупівлю відповідно до вимог тендерної документації та пропозиції учасника-переможця. З метою забезпечення права на оскарження рішень замовника договір про закупівлю не може бути укладено раніше ніж через 10 днів з дати оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу повідомлення про намір укласти договір про закупівлю.
Згідно з п. 2 розділу «Результати торгів на укладання договору про закупівлю» замовник укладає договір про закупівлю з учасником, якого визнано переможцем торгів, протягом строку дії його пропозиції не пізніше ніж через двадцять днів з дня прийняття рішення про намір укласти договір про закупівлю відповідно до вимог тендерної документації та пропозиції учасника-переможця. З метою забезпечення права на оскарження рішень замовника договір про закупівлю не може бути укладено раніше ніж через десять днів з дати оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу повідомлення про намір укласти договір про закупівлю.
Конструкція «замовник укладає», а не «замовник має право укласти» свідчить, що дана норма покладає саме обов`язок і саме на замовника укласти договір з переможцем торгів, проект та істотні умови якого вже узгоджені сторонами. Вказаний правовий висновок викладено у постанові Верховного Суду від 06.02.2020 у справі №904/4036/18. 
Отже, договір про закупівлю не може бути укладений раніше ніж через 10 днів з дати оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу повідомлення про намір укласти договір, а враховуючи те, що рішення про намір прийняте 24.12.2019, спірний Договір не міг бути укладений раніше 03.01.2020. 
У відповідності до ч. 4 ст. 36 Закону №922-VIII умови договору про закупівлю не повинні відрізнятися від змісту тендерної пропозиції за результатами аукціону (у тому числі ціни за одиницю товару) переможця процедури закупівлі або ціни пропозиції учасника у разі застосування переговорної процедури. Істотні умови договору про закупівлю не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадків: 1) зменшення обсягів закупівлі, зокрема з урахуванням фактичного обсягу видатків замовника; 2) зміни ціни за одиницю товару не більше ніж на 10 відсотків у разі коливання ціни такого товару на ринку, за умови, що зазначена зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі; 3) покращення якості предмета закупівлі за умови, що таке покращення не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі; 4) продовження строку дії договору та виконання зобов`язань щодо передання товару, виконання робіт, надання послуг у разі виникнення документально підтверджених об`єктивних обставин, що спричинили таке продовження, у тому числі непереборної сили, затримки фінансування витрат замовника, за умови, що такі зміни не призведуть до збільшення суми, визначеної в договорі; 5) узгодженої зміни ціни в бік зменшення (без зміни кількості (обсягу) та якості товарів, робіт і послуг); 6) зміни ціни у зв`язку із зміною ставок податків і зборів пропорційно до змін таких ставок; 7) зміни встановленого згідно із законодавством органами державної статистики індексу споживчих цін, зміни курсу іноземної валюти, зміни біржових котирувань або показників Platts, регульованих цін (тарифів) і нормативів, які застосовуються в договорі про закупівлю, у разі встановлення в договорі про закупівлю порядку зміни ціни; 8) зміни умов у зв`язку із застосуванням положень частини п`ятої цієї статті.
Судом встановлено, що зміст спірного Договору відповідає вимогам тендерної пропозиції Товариства з обмеженою відповідальністю «Каштан-Плюс». При цьому, як вірно встановлено місцевим господарським судом, зміст тендерної пропозиції Товариства з обмеженою відповідальністю «Каштан-Плюс» не визначав та не міг визначати умови щодо строку Договору поставки, оскільки єдиним критерієм оцінки за тендерною пропозицією, була ціна за Договором.  
Крім того, відповідно до ч. 3 ст. 36 Закону №922-VIII забороняється укладання договорів, що передбачають оплату замовником товарів, робіт і послуг до/без проведення процедур закупівель, крім випадків, передбачених цим Законом.
Судом встановлено, що оспорюваний Договір укладено на підставі проведених відкритих торгів № UА-2019-05-28-000748-b, які є основною процедурою закупівлі в силу Закону.
Посилання апелянта на те, що спірний Договір укладений без проведення процедури закупівлі на 2020 рік, апеляційним господарським судом оцінюється критично. 
Прокурор зазначає, що виконання Договору поставки №01 від 13.01.2020 за рахунок бюджетних асигнувань на 2020 рік, є порушенням бюджетного законодавства. 
Судом встановлено, що рішенням Черкаської міської ради від 24.01.2019 №2-3735 «Про міський бюджет на 2019 рік» виділено на організацію харчування дітей в дошкільних навчальних закладах міста Черкаси 26  125,5 тис. грн зі загального фонду місцевого бюджету та 30  492,50 тис. грн зі спеціального фонду місцевого бюджету та визначеного головним розпорядником вказаних коштів Департамент освіти та гуманітарної політики Черкаської міської ради.  
Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 2 Бюджетного кодексу України (далі - БК України) бюджетне асигнування - повноваження розпорядника бюджетних коштів, надане відповідно до бюджетного призначення, на взяття бюджетного зобов`язання та здійснення платежів, яке має кількісні, часові та цільові обмеження;
Відповідно до п. 3 ч. 5 ст. 22 БК України головний розпорядник бюджетних коштів отримує бюджетні призначення шляхом їх затвердження у законі про Державний бюджет України (рішенні про місцевий бюджет); приймає рішення щодо делегування повноважень на виконання бюджетної програми розпорядниками бюджетних коштів нижчого рівня та/або одержувачами бюджетних коштів, розподіляє та доводить до них у встановленому порядку обсяги бюджетних асигнувань.
Будь-які бюджетні зобов`язання та платежі з бюджету здійснюються лише за наявності відповідного бюджетного призначення, якщо інше не передбачено законом про Державний бюджет України. (ч. 1 ст. 23 БК України). 
Згідно з ч. 1 ст. 48 БК України розпорядники бюджетних коштів беруть бюджетні зобов`язання та здійснюють платежі тільки в межах бюджетних асигнувань, встановлених кошторисами, враховуючи необхідність виконання бюджетних зобов`язань минулих років; довгострокових зобов`язань за енергосервісом, узятих на облік органами Казначейства України; середньострокових зобов`язань за договорами на будівництво, реконструкцію, ремонт і утримання автомобільних доріг; щодо завдань (проектів) Національної програми інформатизації - після їх погодження з Генеральним державним замовником Національної програми інформатизації.
Разом з цим, п. 7 ч. 1 ст. 2 БК України встановлено, що бюджетне зобов`язання - будь-яке здійснене відповідно до бюджетного асигнування розміщення замовлення, укладення договору, придбання товару, послуги чи здійснення інших аналогічних операцій протягом бюджетного періоду, згідно з якими необхідно здійснити платежі протягом цього ж періоду або у майбутньому. 
Отже, використання бюджетних асигнувань, закладених на 2019 на організацію харчування дітей в дошкільних навчальних закладах, можливе на майбутнє. 
Відповідно до ч. 1 ст. 204 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) правочин є правомірним, якщо його недійсність прямо не встановлена законом або якщо він не визнаний судом недійсним.
Недійсним є правочин, якщо його недійсність встановлена законом (нікчемний правочин). У цьому разі визнання такого правочину недійсним судом не вимагається. У випадках, встановлених цим Кодексом, нікчемний правочин може бути визнаний судом дійсним. Якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин) (ч.ч. 2,3 ст. 215 ЦК України). 
В силу ст. 37 Закону №922-VIII договір про закупівлю є нікчемним у разі: його укладення з порушенням вимог частини четвертої статті 36 цього Закону; його укладення в період оскарження процедури закупівлі відповідно до статті 18 цього Закону; його укладення з порушенням строків, передбачених частиною другою статті 32 та абзацом восьмим частини третьої статті 35 цього Закону, крім випадків зупинення перебігу строків у зв`язку з розглядом скарги органом оскарження відповідно до статті 18 цього Закону.
В порушення вищезазначених норм прокурор не навів та не довів належними та допустимими доказами встановлену Законом №922-VIII недійсність (нікчемність) оспорюваного правочину. 
Право чи інтерес мають бути захищені судом у належний спосіб, який є ефективним, вказаний правовий висновок викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду у постанові від 05.06.2018 у справі № 338/180/17.
За змістом ст.ст. 15 і 16 ЦК України кожна особа має право на звернення до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права у разі його порушення, невизнання або оспорювання та інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.
Недійсним є правочин, якщо його недійсність встановлена законом (нікчемний правочин). У цьому разі визнання такого правочину недійсним судом не вимагається (абзац перший частини другої статті 215 ЦК України).
Отже, якщо недійсність певного правочину встановлена законом, тобто якщо цей правочин нікчемний, позовна вимога про визнання його нікчемним не є належним способом захисту права чи інтересу позивача.
За наявності спору щодо правових наслідків недійсного правочину, одна зі сторін якого чи інша заінтересована особа вважає його нікчемним, суд перевіряє відповідні доводи та у мотивувальній частині судового рішення, застосувавши відповідні положення норм матеріального права, підтверджує чи спростовує обставину нікчемності правочину. Вказаний правовий висновок викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 10.04.2019 у справі №463/5896/14-ц. 
          Велика Палата Верховного Суду у постанові від 04.06.2019  у справі №916/3156/17 дійшла висновку про те, що визнання нікчемного правочину недійсним не є належним способом захисту прав, оскільки не призведе до реального відновлення порушених прав позивача, адже нікчемний правочин є недійсним у силу закону. Крім того, за частиною другою статті 5 Господарського процесуального кодексу України суд відповідно до викладеної в позові вимоги позивача може визначити у своєму рішенні спосіб захисту, який не встановлений законом, лише за умови, що законом не встановлено ефективного способу захисту порушеного права чи інтересу. Отже, суд може застосувати не встановлений законом спосіб захисту лише за наявності двох умов одночасно: по-перше, якщо дійде висновку, що жодний установлений законом спосіб захисту не є ефективним саме у спірних правовідносинах, а по-друге, якщо дійде висновку, що задоволення викладеної у позові вимоги позивача призведе до ефективного захисту його прав чи інтересів. Велика Палата Верховного Суду неодноразово звертала увагу, що застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Такі право чи інтерес мають бути захищені судом у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам. Подібні висновки сформульовані, зокрема, у постановах Великої Палати Верховного Суду від 05.06.2018 у справі № 338/180/17 (провадження № 14-144цс18), від 11 вересня 2018 року у справі № 905/1926/16 (провадження № 12-187гс18), від 30 січня 2019 року у справі № 569/17272/15-ц (провадження № 14-338цс18).
          За таких обставин, вимога про встановлення нікчемності договору про закупівлю не може бути належним способом захисту прав, оскільки не призведе до реального відновлення порушених прав позивача. 
Враховуючи вищевикладене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції дійшов правильного висновку про відмову в задоволенні позовних вимог.
Згідно з ч. 1  ст. 73 ГПК України  доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Відповідно до ч.1    ст.    74 ГПК України  кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.
Згідно з ч. 1  ст. 86 ГПК України  суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтуються на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.
Відповідно до ст.ст.  76,  77 ГПК України  належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.
Згідно з ч. 4  ст. 11 ГПК України  суд застосовує при розгляді справ  Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод  1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.
Європейський суд з прав людини у рішенні від 10.02.2010 у справі «Серявін та інші проти України» зауважив, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1  статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод  зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною, залежно від характеру рішення.
У справі «Трофимчук проти України» Європейський суд з прав людини також зазначив, хоча пункт 1  статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод  зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довод.
В п. 53 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Федорченко та Лозенко проти України» від 20.09.2012 зазначено, що при оцінці доказів суд керується критерієм доведення «поза розумним сумнівом». Тобто, аргументи сторони мають бути достатньо вагомими, чіткими та узгодженими.
Доводи Заступника прокурора Черкаської області, викладені в апеляційній скарзі, не спростовують правильних висновків суду першої інстанції.
Відповідно до  ст. 276 ГПК України  суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Зважаючи на вищенаведене, колегія суддів дійшла висновку про те, що рішення Господарського суду Черкаської області від 27.05.2020    у справі №925/145/20 прийнято з повним та всебічним дослідженням обставин, які мають значення для справи, а також з дотриманням норм матеріального і процесуального права, у зв`язку з чим апеляційна скарга Заступника прокурора Черкаської області  задоволенню не підлягає.
Згідно  ст. 129 ГПК України  судові витрати за розгляд апеляційної скарги покладаються на Прокуратуру Черкаської області. 
Відповідно до  ст. 123 ГПК України  судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу.
У відповідності до ч.ч. 1, 2, 3-5  ст. 126 ГПК України  витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на професійну правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для визначення розміру витрат на професійну правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. У разі недотримання вимог частини четвертої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на професійну правничу допомогу адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.
Згідно із ч.ч. 4, 8  ст. 129 ГПК України інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача; у разі відмови в позові - на позивача; у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Розмір судових витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду, за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву.
Відповідно до ст. 30 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»  гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту. Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги. При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час.
Відповідачем 2 під час розгляду справи у суді апеляційної інстанції було заявлено про понесені витрати на правничу допомогу  у розмірі 5  000,00 грн. 
На обґрунтування понесених витрат на правничу допомогу відповідач 2 в якості доказів надав Додаткову угоду №9 до Договору про надання правової допомоги №21/2019 від 02.09.2020, який міститься в матеріалах справи (а.с. 171-174), рахунок-фактуру №9 від 02.09.2020, платіжне доручення №1108 від 14.09.2020, акт приймання-передачі наданих послуг №19 від 15.09.2020, детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом у справі №925/145/20 на виконання умов Договору про надання правової допомоги №21/2019 від 27.12.2019, укладеного між ТОВ «Каштан-Плюс» та АО «ВІБендКОМПАНІ». Загальна сума наданих послуг складає 5  000,00 грн з розрахунку 1  000,00 грн за годину. 
За умовами п. 3.1. Договору про надання правової допомоги №21/2019 від 27.12.2019 вартість наданих юридичних послуг Виконавець визначає самостійно після одержання від Замовника замовлення на надання правової допомоги, та виставляю Замовнику відповідний рахунок. 
При визначенні суми відшкодування, суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін. Ті самі критерії застосовує Європейський суд з прав людини, присуджуючи судові витрати на підставі  ст. 41 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Зокрема, згідно з його практикою заявник має право на компенсацію судових та інших витрат, лише якщо буде доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їхній розмір - обґрунтованим (рішення у справі «East/West Alliance Limited» проти України»).
Разом з цим, відповідно до ч. 5  ст. 126 ГПК України  у разі недотримання вимог частини четвертої цієї статті суд може, за  клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на професійну правничу допомогу адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.
Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами. (ч. 6  ст. 126 ГПК України).
Зменшення суми судових витрат на професійну правничу допомогу, які підлягають розподілу, можливе виключно на підставі клопотання іншої сторони щодо неспівмірності заявлених іншою стороною витрат із складністю відповідної роботи, її обсягом та часом, витраченим ним на виконання робіт. Суд з огляду на принципи диспозитивності та змагальності не може вирішувати питання про зменшення суми судових витрат на професійну правову допомогу, що підлягають розподілу, з власної ініціативи. Вказаний правовий висновок викладено у постановах об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 03.10.2019 у справі №922/445/19 та від 22.11.2019 у справі №910/906/18.
Зважаючи на відсутність клопотання про зменшення розміру витрат на правничу допомогу, надані відповідачем 2 належні та допустимі докази, понесення таких витрат, апеляційний господарський суд дійшов висновку про стягнення 5  000,00 грн витрат на правничу допомогу, понесені відповідачем 2, з позивача. 
Керуючись ст. ст. 129, 269, 270, 275, 276, 281 - 284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд, -
ПОСТАНОВИВ:
1. Апеляційну скаргу Заступника прокурора Черкаської області  залишити без задоволення, а рішення Господарського суду Черкаської області від 27.05.2020 у справі № 925/145/20  - без змін.
2. Судові витрати за розгляд апеляційної скарги покласти на Прокуратуру Черкаської області.  
3. Стягнути з Черкаської міської ради (ідентифікаційний код в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України 25212542, 18000, м. Черкаси, вул. Байди Вишневецького, 36) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Каштан-Плюс» (ідентифікаційний код в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України 30955757, 18002, вул. Благовісна, 174, м. Черкаси) 5  000,00 грн (п`ять тисяч гривень) витрат на професійну правничу допомогу.
4. Видачу наказу доручити Господарському суду Черкаської області. 
5. Матеріали справи № 925/145/20 повернути до Господарського суду Черкаської області.
6. Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до суду касаційної інстанції у господарських справах в порядку і строки, визначені в ст. ст. 287, 288, 289 Господарського процесуального кодексу України.
          Повний текст постанови складено 19.10.2020. 

Головуючий суддя                                                            С.В. Владимиренко 

Судді                                                                                А.М. Демидова

                                                                                І.П. Ходаківська