Номер провадження: 22-ц/813/3242/20 
Номер справи місцевого суду: 522/15575/18
Головуючий у першій інстанції Домусчі Л. В.
Доповідач Вадовська Л. М.

ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД 

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

       24.09.2020 року                                                                 м. Одеса

Одеський апеляційний суд у складі колегії суддів:
головуючого (судді-доповідача) - Вадовської Л.М., 
суддів - Колеснікова Г.Я., Сєвєрової Є.С.,
при секретарі - Сороколет Ю.С.,
за участю сторін, інших учасників справи, представників учасників справи:
представника третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, ОСОБА_1 ОСОБА_2 , 
від позивача ОСОБА_3 – не з`явились, 
від відповідача Першого Приморського відділу державної виконавчої служби м.Одеси Головного управління юстиції в Одеській області – не з`явились, 
від відповідача державного підприємства «Сетам» - не з`явились,
від третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» – не з`явились,
переглянувши справу №522/15575/18 за позовом ОСОБА_3 до Першого Приморського відділу державної виконавчої служби м. Одеси Головного територіального управління юстиції в Одеській області, державного підприємства «Сетам», за участю третьої особи публічного акціонерного товариства «Дельта Банк», ОСОБА_1 про визнання недійсними електронних торгів з реалізації нерухомого майна за апеляційною скаргою представника ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_3 на рішення Приморського районного суду м.Одеси від 20 листопада 2019 року у складі судді Домусчі Л.В., -

в с т а н о в и в :

Позивач ОСОБА_3 , звернувшись 3 вересня 2018 року до суду з вищеназваним позовом, вказав, що в провадженні Першого Приморського відділу державної виконавчої служби м. Одеси ГТУЮ в Одеській області перебуває виконавче провадження №46262810, відкрите 30 січня 2015 року з виконання виконавчого листа №2-11960/11, виданого 19 грудня 2014 року Приморським районним судом м. Одеси про стягнення з ОСОБА_3 на користь ПАТ «Дельта Банк» заборгованості в сумі 1769837,80 грн. В межах вказаного виконавчого провадження 13 серпня 2018 року шляхом проведення електронних торгів здійснено реалізацію його майна, а саме квартири АДРЕСА_1 , що була предметом іпотеки. Вважаючи електронні торги з відчуження майна недійсними з підстав порушення встановлених законодавством правил проведення торгів, визначених Законом України «Про виконавче провадження», позивач просив:
визнати недійсними електронні торги від 13 серпня 2018 року з реалізації нерухомого майна, а саме: квартири, розташованої за адресом:  АДРЕСА_2 , належної на праві власності  ОСОБА_3 ;
визнати недійсним протокол електронних торгів №351422 від 13 серпня 2018 року з реалізації нерухомого майна, а саме квартири, розташованої за адресом: АДРЕСА_2 , належної на праві власності ОСОБА_3 (т.1 а.с.1-6).
Ухвалою судді Приморського районного суду м. Одеси від 17 вересня 2018 року відкрито провадження у справі (т.1 а.с.70-71). 
Відповідач ДП «Сетам позов не визнав, зазначивши у відзиві, що Першим Приморським відділом державної виконавчої служби міста Одеси було сформовано та направлено на адресу ДП «Сетам» заявку на реалізацію предмету іпотеки двокімнатної квартири АДРЕСА_3 , на підставі заявки державного виконавця було проведено електронні торги з реалізації предмету іпотеки за номером лоту №291871 (уцінено лот №283213) відповідно до Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року №2831/5. Визнання електронних торгів недійсними передбачає необхідність встановлення порушення правил, передбачених вказаним Порядком, а саме встановлення: чи відбулося порушення вимог Порядку при проведенні електронних торгів, чи ці порушення вплинули на результати торгів, чи порушені законні інтереси позивача, проте позивачем дані обставини не доведено. ДП «Сетам» було здійснено усі необхідні, передбачені законодавством дії з розміщення оголошень про торги у друкованих засобах масової інформації та повідомлення іпотекодавця про дату, час торгів та початкову ціну лоту. Так, повідомлення про реалізацію предмета іпотеки за лотом №291871 публікувалися у двох місцевих засобах масової інформації, зокрема газеті «Чорноморські новини» від 26 липня 2018 року та газеті «Одеські вісті» від 18 липня 2018 року. Повідомлення іпотекодавцю, іпотекодержателю та державному виконавцю про реалізацію предмету іпотеки шляхом проведення електронних торгів, в якому вказано день, час і місце проведення прилюдних торгів та про початкову ціну реалізації майна, ДП «Сетам» здійснювалось направленням відповідних листів простим поштовим відправленням (Порядком не встановлено обов`язку надсилати таке повідомлення рекомендованим листом), зокрема, ОСОБА_3 про реалізацію майна за лотом №291871 повідомлено листом від 16 липня 2018 року №6534/18-18-18, доказом чого є витяг з таблиці обліку вихідної кореспонденції ДП «Сетам» за 2018 рік. В свою чергу державним виконавцем повідомлено ОСОБА_3 про результати визначення вартості майна листом, копію якого було надано до заявки на реалізацію з копією поштової квитанції з зазначенням поштового ідентифікатора 6502612224193. Відповідно до інформації, отриманої через офіційний сайт УДППЗ «Укрпошта» поштове відправлення з поштовим ідентифікатором 6502612224193 було отримано адресатом 18 червня 2018 року, правом оскарження результатів вартості оцінки майна у судовому порядку у 10-ти денний строк з дня отримання відповідного повідомлення ОСОБА_3 не скористався. Визначення вартості майна є дією державного виконавця і така дія не стосуються правил проведення електронних торгів, встановлених Порядком, має самостійний спосіб оскарження, відтак, не може бути підставою для визнання електронних торгів недійсними (т.1 а.с.96-101).
Третя особа ОСОБА_1 надала пояснення, за змістом яких позов вважає таким, що не підлягає задоволенню. Майно придбано нею з прилюдних торгів; 3 вересня 2018 року приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Міглазовою Ю.О. їй видано Свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів, серія та номер: 6114, приватним нотаріусом як державним реєстратором на підставі рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень проведено реєстрацію за нею права власності на придбане з торгів майно. Підставою позовних вимог ОСОБА_3 про визнання недійсними електронних торгів є посилання на те, що у матеріалах виконавчого провадження відсутні будь-які докази письмового повідомлення боржника про відкриття виконавчого провадження, проведення оцінки майна, дату, час, місце проведення прилюдних торгів, а також стартову ціну реалізації арештованого майна; позивач не повідомлявся про результати проведення оцінки майна, що позбавило його права на оскарження; заявка на реалізацію арештованого майна не містить обов`язкових даних, а саме даних про форму реалізації арештованого майна (електронні торги чи торги за фіксованою ціною). Тобто, позов обґрунтований недодержанням державним виконавцем вимог Закону України «Про виконавче провадження», але дане не є підставою для задоволення позову, так як державний виконавець здійснює лише підготовчі дії з метою проведення електронних торгів, а саме електронні торги з реалізації арештованого майна організовують і проводять спеціалізовані організації в даному випадку ДП «Сетам» відповідно до Порядку реалізації арештованого майна, який затверджено Наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року №2831/5. Тому, дії (бездіяльність) державного виконавця щодо порушень, допущених при здійсненні своїх повноважень, передбачених Законом України «Про виконавче провадження» від 2 червня 2016 року №1404-УШ про призначення електронних торгів, в тому числі щодо відкриття виконавчого провадження, накладення арешту на майно, визначення вартості чи оцінки майна тощо підлягають оскарженню в порядку, передбаченому цим Законом. Крім того, у порушення вимог статей 81, 83 ЦПК України позивач не надав до суду доказів, які підтверджують його посилання на те, що в матеріалах виконавчого провадження відсутні будь-які докази письмового повідомлення боржника про відкриття виконавчого провадження, проведення оцінки майна, реалізації арештованого майна, що позивач не повідомлявся про результати проведення оцінки майна. Щодо твердження позивача про те, що заявка на реалізацію арештованого майна не містить обов`язкових даних про форму реалізації арештованого майна (електронні торги чи торги за фіксованою ціною), то в цій частині позивачем не доведено порушення його прав чи законних інтересів як особи, яка оскаржує торги, для визнання торгів недійсними (т.1 а.с.177-180).
Рішенням Приморського районного суду м. Одесивід 20 листопада 2019 року в задоволенні позову відмовлено (т.1 а.с.224-227). 
Висновок суду мотивовано недоведеністю порушення норм закону під час проведення спірних електронних торгів, які вплинули чи могли вплинути на результат торгів, а також недоведеністю порушення прав і законних інтересів позивача під час проведення торгів. Дії виконавця щодо визначення вартості майна боржника у виконавчому провадженні є підготовчими діями з метою проведення електронних торгів, які не стосуються правил проведення електронних торгів та мають самостійний спосіб та строки оскарження, тому не можуть бути підставою для визнання електронних торгів недійсними, якщо їх не оскаржено та не визнано незаконними в зазначений спосіб. Як неодноразово визначав Верховний Суд дії державного виконавця у виконавчому провадженні, які не стосуються правил проведення електронних торгів, мають самостійний спосіб оскарження і не можуть бути підставою для визнання електронних торгів недійсними. Правова природа процедури реалізації майна на прилюдних торгах полягає у продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця – учасника прилюдних торгів. Ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта проведення прилюдних торгів – це оформлення договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, тобто правочин. У разі прийняття судового рішення про визнання недійсними електронних торгів у сторін договору купівлі-продажу, оформленого за результатами електронних торгів, відповідно, виникнуть права та обов`язки щодо повернення всього, що вони одержали на виконання договору. Однак позивач у даній справі, пред`явив позов лише до організатора електронних торгів та органу державної виконавчої служби, натомість переможець цих торгів  ОСОБА_1  за клопотанням позивача залучена до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідачів. Отже, позивачем у справі про визнання недійсним правочину, укладеного за результатами проведення електронних торгів, як відповідачі не залучені усі сторони оспорюваного правочину, а саме орган державної виконавчої служби, організатор торгів і переможець торгів, на що неодноразово вказував Верховний Суд у правових позиціях щодо оскарження електронних торгів. Позивачем не визначено обставини, які дозволяють суду встановити порушення його прав і законних інтересів під час проведення спірних електронних торгів, в тому числі й те, яким саме чином відсутність у заявці відділу державної виконавчої служби про реалізацію майна відомостей щодо форми реалізації арештованого майна порушує його права. Посилання позивача на неповідомлення про дату, час і місце проведення електронних торгів спростовано наявним у справі листом ДП «Сетам» від 16 липня 2018 року, надісланим позивачу простим поштовим відправленням, що не суперечить Порядку реалізації арештованого майна, тим самим позивача повідомлено про день та час проведення електронних торгів та про початкову ціну продажу майна.  
Ухвалою Одеського апеляційного суду від 17 січня 2020 року відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою представника ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_3 на рішення суду.
В апеляційній скарзі представник в інтересах ОСОБА_3 просить скасувати рішення суду та ухвалити нове рішення про задоволення позовних вимог (т.1 а.с.229-233).
За змістом вимог апеляційної скарги незаконність і необґрунтованість рішення з підстав невідповідності висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи, неправильного застосування норм матеріального права, порушення норм процесуального права полягає у недоведеності державним виконавцем до відома позивача про факт існування постанови про відкриття виконавчого провадження, про результати оцінки майна, що позбавило можливості реалізувати своє право на оскарження результатів оцінки в судовому порядку. Висновок суду про необхідність залучення до участі в справі про визнання недійсним правочину, укладеного за результатами проведення електронних торгів, орган державної виконавчої служби, організатора торгів та переможця торгів, безпідставний, тай як ним не заявлено вимог до ОСОБА_1 про витребування майна чи будь-якої іншої вимоги. Крім того, суд задовольнив клопотання про залучення ОСОБА_1 до участі в справі як третьої особи, не вказавши йому на невірність процесуального статусу переможця торгів. Суд неправомірно не прийняв до уваги доводи позивача про те, що заявка на реалізацію арештованого майна серед іншого повинна містити дані про форму реалізації арештованого майна (електронні торги чи торги за фіксованою ціною). Заявка на реалізацію майна позивача не містить обов`язкових даних щодо форми реалізації арештовано майна, що є порушенням. Дотримання процедури, передбаченої Порядком реалізації арештованого майна дозволило б позивачу зберегти право власності та прийняти участь у процедурі відчуження майна, в тому числі шляхом участі в електронних торгах. 
В апеляційній скарзі не зазначено нові обставини, що підлягають встановленню, докази, які підлягають дослідженню чи оцінці.
У відзиві на апеляційну скаргу ДП «Сетам» заперечення щодо змісту і вимог апеляційної скарги обґрунтовує тим, що позивач не довів порушення вимог Порядку при проведенні електронних торгів, що порушення, якщо такі й були, вплинули на результати торгів, що законні інтереси позивача порушені (т.2 а.с.1-7).
Переглянувши справу за наявними в ній доказами, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, дослідивши докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються, суд апеляційної інстанції дійшов висновку про залишення апеляційної скарги без задоволення, рішення суду без змін з огляду на наступне.
Учасниками справи в порядку доведення обставин, на які посилалися як на підставу своїх вимог та заперечень, надано докази, що містять наступні дані.
2 листопада 2006 року між акціонерним комерційним інноваційним банком «УкрСиббанк» та ОСОБА_3 укладено Іпотечний договір, за яким передано в іпотеку: квартиру загальною площею 43,5 кв.м, що знаходиться за адресом: АДРЕСА_4 ; квартиру загальною площею 33,0 кв.м, що знаходиться за адресом: АДРЕСА_2 . Іпотекою забезпечено в повному обсязі виконання усіх грошових зобов`язань іпотекодавця за Договором про надання споживчого кредиту №11066629000 від 2 листопада 2006 року та за Договором про надання споживчого кредиту №11069412000 від 2 листопада 2006 року. Іпотечний договір посвідчено приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Ситніковою Ю.Д. 2 листопада 2006 року, зареєстровано в реєстрі за №5515 (т.1 а.с.21-24). 
Постановою ВП №46262810 від 30 січня 2015 року старшого державного виконавця першого Приморського відділу державної виконавчої служби Одеського міського управління юстиції Білик Р.В. відкрито виконавче провадження з виконання виконавчого листа №2-11960/11, виданого 19 грудня 2014 року Приморським районним судом м. Одеси про стягнення з ОСОБА_3 на користь АТ «Дельта Банк» заборгованості за Договором про надання споживчого кредиту №11066629000 від 2 листопада 2006 року в сумі 1769837,80 грн. (т.1 а.с.13-14, 19).
15 травня 2018 року Першим Приморським відділом державної виконавчої служби м. Одеси Головного територіального управління юстиції в Одеській області в ДП «Сетам» подано заявку на реалізацію арештованого майна, на яке звернуто стягнення при проведенні виконавчих дій виконавчого провадження при примусовому виконанні виконавчого листа №2-11960/11, виданого 19 грудня 2014 року Приморським районним судом м. Одеси про стягнення з ОСОБА_3 на користь АТ «Дельта-Банк» грошової суми в розмірі 1769837,80 грн.; в заявці вказано майно: квартира загальною площею 33,00 кв.м за адресом: АДРЕСА_2 ; вартість майна 794970,00 грн. (Звіт про оцінку від 26 квітня 2018 року оцінювач ОСОБА_5 товариства з обмеженою відповідальністю «Приватна експертна служба», сертифікат суб`єкта оціночної діяльності від 22 березня 2017 року №233/17; суб`єкт оціночної діяльності призначений постановою ВП №46262810 від 6 березня 2018 року старшого державного виконавця Першого Приморського відділу державної виконавчої служби міста Одеси Головного територіального управління юстиції в Одеській області Тєлєуца Л.Ю.) (т.1 а.с.16-18, 27-28, 29-49, 102-104). 
15 травня 2018 року старшим державним виконавцем Першого Приморського відділу державної виконавчої служби міста Одеси ГТУЮ в Одеській області Тєлєуца Л.Ю. надіслано ОСОБА_3 повідомлення про проведену експертну оцінку арештованого та описаного майна, а саме квартири за адресом: АДРЕСА_2 , де вказано, що згідно Звіту від 26 квітня 2018 року вартість становить 794970,00 грн.; роз`яснено право оскарження в судовому порядку результату визначення вартості чи оцінки майна. Поштове відправлення адресатом отримано 18 червня 2018 року за даними сайту УДППЗ «Укрпошта» (т.1 а.с.111-113). 
Державним підприємством «Сетам» повідомлення про реалізацію предмета іпотеки за лотом №291871 публікувались у двох місцевих засобах масової інформації: газеті «Одеські вісті» від ІНФОРМАЦІЯ_1 та газеті «Чорноморські новини» від 26 липня 2018 року (т.1 а.с.105-108).
Державним підприємством «Сетам» направлено ОСОБА_3 повідомлення про день, час і місце проведення прилюдних торгів та про початкову ціну реалізації майна за лотом №291971 листом від 16 липня 2018 року №6534/18-18-18, що підтверджено витягом з таблиці обліку вихідної кореспонденції ДП «Сетам» за 2018 рік (т.1 а.с.110).
На виконання абзацу 4 пункту 2 розділу УП Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року №283/5, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 30 вересня 2016 року за №1301/29431, державне підприємство «Сетам» повідомило Перший Приморський відділ державної виконавчої служби міста Одеси Головного територіального управління юстиції в Одеській області ОСОБА_6 наступні відомості щодо реалізації предмета іпотеки шляхом проведення електронних торгів: реєстраційний номер лота – 291871 (уцінено лот №283213); відомості про предмет іпотеки – двокімнатна квартира АДРЕСА_3 ; день та час проведення електронних торгів – 13 серпня 2018 року о 09:00; початкова ціна продажу майна – 635976,00 грн. (т.1 а.с.109).
Згідно Протоколу №351422 проведення електронних торгів торги відбулися 13 серпня 2018 року, реєстраційний номер лота: 291871, найменування майна: іпотека, двокімнатна квартира АДРЕСА_3 ; стартова ціна: 635976,00 грн., ціна продажу: 635976,00 грн.; сума сплаченого гарантійного внеску: 31798,80 грн.; переможець торгів: учасник 8; підстава визначення переможця: найвища цінова пропозиція; сума, яку необхідно перерахувати на рахунок продавця: 604177,20 грн.; організатор торгів: державне підприємство «Сетам»; продавець: Перший Приморський відділ державної виконавчої служби міста Одеси ГТУЮ в Одеській області (т.1 а.с.25-26).
3 вересня 2018 року приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Міглазовою Ю.О. видано Свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів, серія та номер: 6114, власник ОСОБА_1 , форма власності приватна, розмір частки 1/1, об`єкт нерухомого майна: квартира загальною площею 33 кв.м житловою площею 24,5 кв.м, адреса: АДРЕСА_2 ; в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно державна реєстрація проведена 3 вересня 2018 року, номер запису про право власності: 27746164; реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 1635165751101 (т.1 а.с.93-95).
Державне підприємство «Сетам» наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року №2831/5 уповноважене на здійснення заходів із супроводження програмного забезпечення системи реалізації майна, технологічного забезпечення, збереження та захисту даних, що містяться у ній, на організацію та проведення електронних торгів, торгів за фіксованою ціною та на виконання інших функцій. Передбачених Порядком реалізації арештованого майна, затвердженим цим Наказом. 
Відповідно до пункту 2 розділу П Порядку організатор здійснює внесення до Системи інформації про арештоване майно (формування лота) та його реалізацію за заявкою відділу державної виконавчої служби або приватного виконавця. 
Відповідно до абзацу 4 пункту 4 розділу П Порядку перевірка змісту заявки на відповідність вимогам законодавства організатором не здійснюється; за відповідність документів, на підставі яких вноситься інформація до Системи, а також за достовірність інформації, зазначеної у заявці, відповідають посадові особи відділу державної виконавчої служби (приватний виконавець).
Нормативно-правовим актом, який встановлює порядок та правила проведення прилюдних торгів є Порядок реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року №2831/5.
Для визнання електронних торгів недійсними необхідно встановити порушення правил, встановлених Порядком реалізації арештованого майна.
Вирішуючи спір про визнання електронних торгів недійсними, необхідно встановити: чи мало місце порушення вимог порядку та інших норм законодавства під час проведення електронних торгів; чи вплинули ці порушення на результати електронних торгів; чи мало місце порушення прав і законних інтересів позивача, який оспорює результати електронних торгів (постанова Верховного Суду від 13 березня 2018 року в справі №911/494/17, постанова Верховного Суду від 14 березня 2018 року в справі №910/1454/17).
Організатор прилюдних торгів не пізніше ніж за 15 днів до дня початку прилюдних торгів публікує за місцезнаходженням предмета іпотеки принаймі в двох місцевих друкованих засобах масової інформації повідомлення про проведення прилюдних торгів; у повідомленні зазначається інформація про день, час, місце проведення прилюдних торгів, опис предмета іпотеки, що підлягає продажу, місце, де можна отримати додаткову інформацію про умови проведення прилюдних торгів та іншу необхідну інформацію (частини 3, 5 статті 43 Закону України «Про іпотеку», Розділ УП Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року №2831/5 «Особливості реалізації окремих видів майна»).
ДП «Сетам» повідомлення про реалізацію предмета іпотеки за лотом №291871 опубліковано у місцевих засобах масової інформації: газеті «Одеські вісті» від 18 липня 2018 року, газеті «Чорноморські новини» від 26 липня 2018 року.
ДП «Сетам» повідомлення іпотекодавцю, іпотекодержателю, державному виконавцю про реалізацію предмета іпотеки шляхом проведення електронних торгів (у повідомленні вказано день, час і місце проведення прилюдних торгів, початкову ціну реалізації майна) здійснено шляхом направлення відповідних листів простим поштовим відправленням (Порядок реалізації арештованого майна не встановлює обов`язку надіслання повідомлення рекомендованим листом). Зокрема, ОСОБА_3 повідомлення про день, час, місце проведення прилюдних торгів, початкову ціну реалізації майна за лотом №291871 направлено ДП «Сетам» листом від 16 листопада 2018 року за вихідним №6534/18-18-18, що підтверджено витягом з таблиці обліку вихідної кореспонденції ДП «Сетам» за 2018 рік. 
Таким чином, ДП «Сетам» вимоги Порядку реалізації арештованого майна щодо розміщення оголошення про торги у друкованих засобах масової інформації та щодо повідомлення ОСОБА_3 про дату, час і місце проведення торгів, початкову ціну реалізації майна (лоту) виконано.
Сам по собі факт неналежного повідомлення боржника про проведення прилюдних торгів не може бути підставою для визнання таких торгів недійсними, оскільки встановленню підлягає наявність порушень, що вплинули на результати торгів (постанова Верховного Суду України від 13 квітня 2016 року в справі №6-2988цс15). 
Згідно з пунктом 4 розділу І Порядку реалізації арештованого майна взаємодія органів державної виконавчої служби та приватних виконавців з організатором щодо реалізації арештованого майна, у тому числі надсилання документів та повідомлень, передбачених цим Порядком, здійснюється через особисті кабінети відділів державної виконавчої служби та приватних виконавців в Системі. Надсилання документів та повідомлень, передбачених цим Порядком, електронною поштою, поштовими відправленнями, доставка нарочним або кур`єрською службою доставки дозволяються виключно у разі наявності технічних підстав, що унеможливлюють роботу особистих кабінетів відділів державної виконавчої служби та приватних виконавців більше ніж на 24 години, до відновлення їх працездатності.
Відомості про електронні торги, майно, яке виставляється на них, доступні всім особам та розміщені на веб-сайті електронних торгів; електронний ресурс, що є складовою частиною системи електронних торгів, на якому розміщуються організаційно-методичні матеріали, інформаційні повідомлення про електронні торги та результати їх проведення, здійснюється реєстрація учасників, подання заяв на участь в електронних торгах, забезпечується доступ спостерігачів електронних торгів та проводяться електронні торги. Веб-сайт функціонує у цілодобовому режимі та є доступним усім користувачам мережі Інтернет.
Аналіз змісту вищезазначеного Порядку реалізації арештованого майна дає підстави для висновку про те, що на організатора торгів не покладається обов`язок письмово повідомляти боржника у виконавчому провадженні про призначення торгів і подальший перебіг торгів, а також пересвідчуватися в отриманні таких повідомлень боржником.
Визначення вартості майна є дією державного виконавця і така дія державного виконавця не стосується правил проведення електронних торгів, встановлених Порядком реалізації арештованого майна, має самостійний спосіб оскарження і не може бути підставою для визнання електронних торгів недійсними (постанова Верховного Суду від 10 травня 2018 року в справі №925/529/17). 
Дотримання державним виконавцем вимог Закону України «Про виконавче провадження» у виконавчому провадженні №46262810 щодо відкриття виконавчого провадження, підготовки документів для реалізації арештованого майна, призначення суб`єкта оціночної діяльності, отримання звіту про оцінку майна, повідомлення боржника про визначення вартості чи оцінки майна тощо не є предметом доказування у справі про визнання недійсними торгів. 
Відповідно до положень статті 61 Закону України «Про виконавче провадження» реалізація арештованого майна здійснюється шляхом електронних торгів або за фіксованою ціною; реалізація за фіксованою ціною застосовується щодо майна, оціночна вартість якого не перевищує 50 мінімальних розмірів заробітної плати; реалізація за фіксованою ціною не застосовується до нерухомого майна незалежно від вартості такого майна.
На оскаржуваних торгах відбулася реалізація квартири, за адресом: АДРЕСА_2 , тобто відбулася реалізація нерухомого майна, що відповідно до положень частини 1 статті 61 Закону України «Про виконавче провадження» могла бути здійснена лише шляхом електронних торгів. Відтак, не зазначення в заявці на реалізацію майна даних про форму реалізації арештованого майна (електронні торги чи торги з фіксованою ціною) прав ОСОБА_3 не порушує. 
Порядком реалізації арештованого майна визначено, що електронні торги – це продаж майна за допомогою функціоналу центральної бази даних системи електронних торгів, за яким його власником стає учасник, який під час торгів запропонував за нього найвищу ціну.
Правова природа процедури реалізації майна на прилюдних торгах полягає у продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця – учасника прилюдних торгів; складання за результатами проведення торгів акта (протоколу) проведення прилюдних торгів – це оформлення договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, тобто правочин (постанова Великої Палати Верховного Суду від 21 листопада 2018 року в справі №465/650/16-ц; від 23 січня 2019 року в справі №522/10127/14-ц).
Частиною 4 статті 656 ЦК України встановлено, що до договору купівлі-продажу на аукціонах (публічних торгах) застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті. 
У розумінні положень частини 1 статті 650, частини 1 статті 655 та частини 4 статті 656 ЦК України процедура набуття майна на прилюдних торгах є різновидом договору купівлі-продажу, сторонами договору купівлі-продажу є продавець і покупець. З огляду на те, що відчуження майна з електронних торгів належить до угод купівлі-продажу, такий правочин може визнаватися недійсним в судовому порядку з підстав, встановлених частиною 1 статті 215 ЦК України (недійсність правочину як такого, що не відповідає вимогам закону, у разі невиконання вимог щодо процедури, порядку проведення торгів).
Згідно з пунктом 4 розділу X Порядку реалізації арештованого майна після повного розрахунку переможця за придбане майно (у тому числі сплати винагороди організатору) на підставі протоколу про проведення електронних торгів та платіжного документа, що підтверджує сплату додаткової винагороди організатору (у випадку, якщо майно реалізувалося за ціною, вищою стартової), виконавець протягом п`яти робочих днів складає акт про проведені електронні торги, який є документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно, а у випадку придбання нерухомого майна документом, на підставі якого нотаріусом видається свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів. 
Акт про проведення, який складений за результатами торгів, стосується оформлення правового результату торгів, наслідком яких є виникнення цивільних прав та обов`язків, у зв`язку з чим торги є правочином у розумінні статті 202 ЦК України. Тому, порушення встановлених Порядком правил проведення торгів є підставою недійсності прилюдних торгів (постанова Верховного Суду від 22 лютого 2017 року в справі №6-2677цс16).
Набуття майна за результатами електронних торгів є особливим видом договору купівлі-продажу, за яким власником відчужуваного майна є боржник, продавцями, які мають право примусового продажу такого майна є державна виконавча служба (приватний виконавець) та організатор електронних торгів, покупцем є переможець електронних торгів (постанова Великої Палати Верховного Суду від 5 червня 2018 року в справі №910/856/17). 
Отже, у даній справі сторонами договору купівлі-продажу, оформленого за результатами проведення електронних торгів, є продавці Перший Приморський відділ державної виконавчої служби м. Одеси ГТУЮ в Одеській області та організатор торгів ДП «Сетам», а покупцем є переможець електронних торгів ОСОБА_1 . 
Особами, які беруть участь у справі про визнання правочину недійсним, є сторони правочину. Недійсність правочину має наслідки, зокрема, передбачені частиною 1 статті 216 ЦК України. Отже, прийняття судового рішення про скасування (визнання недійсними) електронних торгів за позовом учасника електронних торгів або іншої заінтересованої особи, у сторін договору купівлі-продажу, оформленого за результатами електронних торгів, відповідно, виникнуть права та обов`язки щодо повернення всього, що вони одержали на виконання договору. 
Залучення переможця торгів до участі в справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, не є правильним, так як переможець торгів, а в даному випадку це ОСОБА_1 як сторона правочину має бути відповідачем.
Доводи ОСОБА_3 , що суд погодився з його клопотанням про залучення ОСОБА_1 в якості третьої особи, а тому не мав посилатися в рішенні на порушення прав ОСОБА_1 , не приймаються в силу необхідності дотримання судом визначеного статтею 13 ЦПК України принципу диспозитивності цивільного судочинства. 
Суд першої інстанції встановив обставини, що мають значення для справи, визначився зі спірними правовідносинами та нормами матеріального права, що такі регулюють, та дійшов обґрунтованого висновку про недоведеність ОСОБА_3 порушення ДП «Сетам» при проведенні спірних електронних торгів Порядку реалізації арештованого майна, які б вплинули на результат торгів чи порушили б права і законні інтереси позивача, який оспорює результат торгів. 
Правові підстави для скасування рішення суду відсутні.

Керуючись ст.ст.367, 368, п.1 ч.1 ст.374, ст.ст.375, 381, 382, 383, 384, 390 ЦПК України, суд –
п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_3 залишити без задоволення.
Рішення Приморського районного суду м. Одеси від 20 листопада 2019 року в справі за позовом ОСОБА_3 до Першого Приморського відділу державної виконавчої служби м. Одеси Головного територіального управління юстиції в Одеській області, державного підприємства «Сетам», за участю третьої особи публічного акціонерного товариства «Дельта Банк», ОСОБА_1 про визнання недійсними електронних торгів з реалізації нерухомого майна – залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дня її прийняття.
       Постанова може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Головуючий Л.М.Вадовська

Судді Г.Я.Колесніков

Є.С.Сєвєрова