ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 жовтня 2020 року 
м. Київ
справа № 820/3231/16
адміністративне провадження № К/9901/45484/18

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: 
судді-доповідача Олендера І.Я.,
суддів: Гончарової І.А.,  Ханової  Р.Ф., 
розглянувши в попередньому судовому засіданні касаційну скаргу Харківської митниці ДФС на постанову Харківського окружного адміністративного суду від 26 вересня 2016 року (суддя Панченко О.В.) та ухвалу Харківського апеляційного адміністративного суду від 24 січня 2017 року (судді: Бартош Н.С. (головуючий), Курило Л.В., Русанова В.Б.) у справі №820/3231/16 за позовом Приватного підприємства «СПС» до Харківської митниці ДФС про визнання протиправною бездіяльності, визнання протиправними та скасування рішення,
У С Т А Н О В И В:
ІСТОРІЯ СПРАВИ
Короткий зміст позовних вимог
1. Приватне підприємство «СПС» (далі - позивач, Підприємство) звернулося до суду з позовом до Харківської митниці ДФС (далі - відповідач, контролюючий орган) про скасування рішення Харківської митниці ДФС про коригування митної вартості товарів №807000011/2016/000031/2 від 04.01.2016 та картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №807100001/2016/00002 від 04.01.2016; рішення про коригування митної вартості товарів № 807000011/2015/002355/2 від 10.12.2015 та картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №807100001/2015/00097 від 10.12.2015; рішення про коригування заявленої митної вартості від 10.02.2016 № 807000011/2016/000104/2 та картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №807100001/2016/00013; рішення про коригування заявленої митної вартості від 03.03.2016 №807000011/2016/000146/2 та картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № 807100001/2016/00023; рішення про коригування заявленої митної вартості від 02.03.2016 №807000011/2016/000179/2 та картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № 807100001/2016/00021, а також визнати протиправною бездіяльність контролюючого органу щодо не підготовки та не надання висновку про повернення надмірно сплачених митних платежів та зобов`язати у встановленому законодавством порядку прийняти та направити органам казначейської служби висновок про повернення ПП «СПС» з державного бюджету надмірно сплачені митні платежі на загальну суму 169   230,16 грн.
2. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що Підприємство при здійсненні митного оформлення товарів надало всі необхідні та достатні документи, передбачені частиною другою статті 53 Митного кодексу України, які чітко ідентифікували товари та містили всі відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів. Натомість контролюючий орган в порушення норм Митного кодексу України безпідставно прийняв оскаржувані рішення та картки відмов та неправомірно застосував другорядний метод визначення митної вартості товарів, імпортованих позивачем.
Короткий зміст рішень судів першої та апеляційної інстанцій 
3. Постановою Харківського окружного адміністративного суду від 26 вересня 2016 року, залишеною без змін ухвалою Харківського апеляційного адміністративного суду від 24 січня 2017 року, позов задоволено частково, оскаржувані рішення про коригування митної вартості товарів та картки відмов скасовано, в задоволенні решти позовних вимог відмовлено.
4. Суди попередніх інстанцій дійшли висновку, що надані позивачем документи для проведення митного оформлення підтверджують заявлену митну вартість товару за основним методом (за ціною договору), натомість митний орган безпідставно визначив митну вартість за другорядним (резервним) методом та прийняв оскаржуване рішення про коригування митної вартості товарів, оскільки правильність визначення позивачем митної вартості товару за ціною договору, а також об`єктивна неможливість застосування основного методу не були спростовані контролюючим органом, посилання останнього на наявність розбіжностей в документах та недостовірність зазначених в них відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена чи підлягає сплаті за ці товари, не знайшли свого підтвердження під час розгляду справи.
В частині відмови в задоволенні позовних вимог щодо визнання протиправною бездіяльність контролюючого органу щодо не підготовки та не надання висновку про повернення надмірно сплачених митних платежів суд першої інстанції дійшов висновку, що вказана бездіяльність мала місце в зв`язку з оскарженням рішень про коригування митної вартості, тобто були відсутні правові підстави для підготовки та подання відповідного висновку. Стосовно вимог про зобов`язання у встановленому порядку прийняти та направити органам казначейської служби висновок про повернення ПП «СПС» з державного бюджету надмірно сплачені митні платежі на загальну суму 169   230,16 грн, суд вказав, що ці позовні вимоги є передчасними.
Короткий зміст вимог касаційної скарги
5. Не погодившись із рішеннями судів першої та апеляційної інстанцій в частині задоволених вимог, відповідач подав касаційну скаргу, де посилаючись на порушення судами норм матеріального та процесуального права, просить скасувати рішення суду першої та апеляційної інстанції та прийняти нове рішення, яким відмовити в задоволенні позовних вимог Підприємства в повному обсязі.
6. Касаційний розгляд справи проведено у попередньому судовому засіданні, відповідно до статті 343 Кодексу адміністративного судочинства України.
СТИСЛИЙ ВИКЛАД ОБСТАВИН СПРАВИ, ВСТАНОВЛЕНИХ СУДАМИ ПЕРШОЇ ТА АПЕЛЯЦІЙНОЇ ІНСТАНЦІЙ
7. Судами попередніх інстанцій встановлено, що митним декларантом ТОВ «АСС-ІМЕКС» до митних органів з метою митного оформлення товарів, придбаних позивачем за зовнішньоекономічними контрактами з постачальниками із Китайської Народної Республіки та Республіки Індія, було надано митні декларації: № 807100001/2016/000021, № 807100001/2015/004768, №807100001/2016/000402, № 807100001/2016/000729, №807100001/2016/000712, № 807100001/2015/002874. 
Згідно вказаних декларацій митна вартість товарів була визначена за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції).
Одночасно з митними деклараціями були подані наступні документи: зовнішньоекономічні контракти (№ SPS-TTCA-1012 від 10.12.2013 на постачання лимонної кислоти; № 16012013-18 від 16.01.2013 на постачання кунжуту; № SPS-VTFOODS/0306 від 03.06.2014 на постачання цибулі; № SPS-FUFENG від 01.08.2013 на постачання моносодіуму глютамату; № SPS-RCI від 05.06.2014 на постачання кунжуту) та специфікації до них, платіжні доручення про сплату придбаного товару, рахунки-фактури на товар (інвойс), калькуляції цін, транспортні накладні, сертифікати на товар.
Митним органом було проведено коригування заявленої митної вартості, у зв`язку з чим прийнято наступні рішення:
1) рішення про коригування митної вартості № 807000011/2016/000031/2      від 04.01.2016, згідно якого митну вартість товару (лимонна кислота (моногідрат), Сitric acid monohydrate 8-80mesh у кількості нетто 24000,00 кг.; лимонна кислота зневоднена, Citric acid anhydrous 30-100 mesh, у кількості нетто 1000,00 кг., виробник TTCA CO., LTD, країна виробник Китай) скориговано на підставі цінової інформації, що міститься в ЄАІС ДФСУ щодо ідентичних товарів, митне оформлення яких здійснено імпортером ПП «СПС» в найближчий термін (МД № 807100001/2015/2874 від 11.08.2015), рівень визначеної митної вартості товару - 0,67 дол. США/кг. 
При прийнятті даного рішення митний орган виходив з того, що, за його даними, заявлена митна вартість товару за зазначеною митною декларацією менша ніж за інформацією по фактам митних оформлень по Україні в найближчий час до часу митного оформлення оцінюваних товарів;
2) рішення про коригування митної вартості № 807000011/2015/002355/2 від 10.12.2015, митним органом скориговано митну вартість товару (насіння кунжуту висушене, неподрібнене, для використання у харчовій промисловості та кулінарії; насіння кунжуту висушене (99,95 % чистота) вагою нетто 8800 кг., у мішках по 25 кг. нетто; насіння кунжуту висушене (99,90 % чистота) вагою нетто 4000 кг., у 160 мішках по 25 кг нетто, виробник Maharaja Dehydration Pvt. Ltd; країна виробник- Індія). Митну вартість скориговано на підставі цінової інформації, що міститься в ЄАІС ДФСУ щодо подібних товарів, митне оформлення яких здійснено в найближчий час (попередні 90 днів) та на підставі вже прийнятих раніше митницею рішень про коригування митної вартості. Рівень визначеної митної вартості товару № 1 - 1,679 дол. США/кг., товару № 2 - 6,97 дол. США/кг. 
При прийнятті рішення митний орган виходив з того, що за результатами проведеного ним аналізу заявлена позивачем митна вартість товару менша, ніж за інформацією по фактах митних оформлень по Україні в найближчий час до часу митного оформлення оцінюваних товарів, а позивачем при врегулюванні питання не було надано обґрунтування причин зменшення рівня митної вартості на подібні товари (наявність знижок, сезонне коливання вартості товару, тощо), що ввозилися позивачем раніше;
3) рішення про коригування митної вартості товарів №807000011/2016/000104/2 від 10.02.2016, контролюючим органом скориговано митну вартість товару (овочі сушені, подрібнені, без домішок та інших інгредієнтів, без подальшої обробки для харчової промисловості, не для роздрібної торгівлі: цибуля ріпчаста біла сушена пластівцями вагою нетто 4004 кг. у 286 паперових мішках; цибуля ріпчаста біла сушена гранульована 0,5-1 мм., преміям якість, вагою нетто 4000 кг. у 200 картонних ящиках, виробник V.T. FOODS PVT.LTD, країна виробник - Індія). Зокрема, митну вартість скориговано за методом визначення митної вартості за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів відповідно до приписів ст. 60, ст. 61 Митного кодексу України. 
При прийнятті зазначеного рішення, митний орган виходив з того, що згідно специфікації № 1 до контракту № SPS-VTFOODS-0306 від 03.06.2014 ціна на товар № 1 визначена продавцем на рівні 2,252 дол. США/ кг., на товар №2 - на рівні 2,68 дол. США/кг. при цьому, згідно специфікації №2 до контракту № SPS-VTFOODS-0306 від 11.12.2015 задекларований рівень митної вартості ідентичного товару («лук белый сушеный хлопцями») складав 1,7 дол. США/кг. та був меншим ніж рівень митної вартості на подібний товар (2,38 дол. США/кг.), оформлений позивачем в найближчий до часу експорту оцінюваного товару строк. Крім того, відповідач вважав, що задекларований рівень витрат на транспортування є занадто низьким у порівнянні з аналогічними перевезеннями.
4) рішення про коригування митної вартості № 807000011/2016/000179/2 від 02.03.2016, відповідачем скориговано митну вартість товару (насіння кунжуту висушене, не подрібнене, для використання у харчовій промисловості та кулінарії, не в первинній упаковці; насіння кунжуту висушене (99,90 % чистота) вагою нетто 5000 кг., виробник R.C. INDUSTRIES, країна виробник - Індія). Зокрема, митну вартість скориговано на підставі цінової інформації, що міститься в ЄАІС ДФСУ щодо подібних товарів, митне оформлення яких здійснено в найближчий час (попередні 90 днів) та на підставі вже прийнятих раніше митницею рішень про коригування митної вартості. Рівень визначеної митної вартості товару 1,68 дол. США/кг. 
При прийнятті зазначеного рішення митний орган виходив з того, що за результатами проведеного ним аналізу заявлена позивачем митна вартість товару менша ніж за інформацією по фактах митних оформлень по Україні в найближчий час до часу митного оформлення оцінюваних товарів, в даній поставці відбулось значне зниження контрактної вартості (більш ніж 20%) в порівнянні з контрактною вартістю попереднього оформлення подібного товару, яке документально не обґрунтовано. Крім того, декларантом не надано митну декларацію країни відправлення, а в поданих до митного оформлення документах не містяться обґрунтування причин зменшення рівня митної вартості на подібні товари (наявність знижок, сезонне коливання вартості товару, тощо), що ввозилися позивачем раніше.
5) рішення про коригування митної вартості товарів №807000011/2016/000146/2 від 03.03.2016, контролюючим органом скориговано митну вартість товару (моносодіум глютамат, 60-120 mesh - 23000,00 кг. у 920 паперових мішках по 25 кг. нетто, виробник: NEIMENGGU FUFENG BIOTECHNOLOGIES CO. LTD., країна виробник - Китай) . Зокрема, митну вартість скориговано за методом визначення митної вартості за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів відповідно до ч. ч. 1, 2   ст. 55 Митного кодексу України. 
При прийнятті зазначеного рішення митний орган виходив з того, що при перевірці заявленої митної вартості товару виникли сумніви щодо прийнятності задекларованого за ціною угоди рівня митної вартості, який (1,1 дол. США/кг.) був менший ніж рівень митної вартості на ідентичний товар (1,41 дол. США/кг.), оформлений в найближчий до часу експорту оцінюваного товару строк та був менше ніж рівень митної вартості на подібний товар (1,26 дол. США/кг.), оформлений Харківською митницею ДФС в найближчий до часу експорту оцінюваного товару строк.
В порядку консультацій між митним органом та декларантом розбіжності в порядку визначення митної вартості усунуто не було.
ДОВОДИ УЧАСНИКІВ СПРАВИ
8. У доводах касаційної скарги контролюючий орган посилається на невідповідність висновку судів першої та апеляційної інстанцій фактичним обставинам справи, які, на думку контролюючого органу, полягають у безпідставному визначенні позивачем митної вартості товару за ціною договору, з огляду на те, що надані позивачем документи містили розбіжності та не містили всіх відомостей, які підтверджують числові значення складових митної вартості товарів та відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, на підставі яких проводився розрахунок.
9. Підприємством відзиву на касаційну скаргу надано не було.
ДЖЕРЕЛА ПРАВА Й АКТИ ЇХ ЗАСТОСУВАННЯ
10. Конституція України:
10.1. Стаття 19.
Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
11. Митний кодекс України (у редакції на час виникнення спірних правовідносин):
11.1. Частина 1 статті 49. 
Митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
11.2. Частина перша статті 52.
Заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою.
11.3. Частина друга статті 53.
Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.
11.4. Частина третя статті 53.
У разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.
11.5. Частина четверта статті 53.
У разі якщо орган доходів і зборів має обґрунтовані підстави вважати, що існуючий взаємозв`язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів, крім документів, зазначених у частинах другій та третій цієї статті, подає (за наявності) такі документи: 1) виписку з бухгалтерських та банківських документів покупця, що стосуються відчуження оцінюваних товарів, ідентичних та/або подібних (аналогічних) товарів на території України; 2) довідкову інформацію щодо вартості у країні-експортері товарів, що є ідентичними та/або подібними (аналогічними) оцінюваним товарам; 3) розрахунок ціни (калькуляцію).
11.6. Частина п`ята статті 53.
Забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.
11.7. Частина перша статті 54.
Контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється органом доходів і зборів під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.
11.8. Частина друга статті 54.
Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється органом доходів і зборів шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.
11.9. Частина третя статті 54.
За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів орган доходів і зборів визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.
11.10. Частина шоста статті 54.
Орган доходів і зборів може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: 1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; 2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; 3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; 4) надходження до органу доходів і зборів документально підтвердженої офіційної інформації органів доходів і зборів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.
11.11. Частина сьома статті 54.
У разі якщо під час проведення митного контролю орган доходів і зборів не може аргументовано довести, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, заявлена декларантом або уповноваженою ним особою митна вартість вважається визнаною автоматично.
11.12. Частина перша статті 57.
Визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.
11.13. Частина друга статті 57.
Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).
11.14. Частина третя статті 57.
Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.
11.15. Частина четверта статті 57.
Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між органом доходів і зборів та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. Під час таких консультацій орган доходів і зборів та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності.
ПОЗИЦІЯ ВЕРХОВНОГО СУДУ
12. Основним методом визначення митної вартості товарів є метод - за ціною договору.
13. Обов`язок доведення митної ціни товару лежить на позивачу. При цьому митний орган у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, може витребувати додаткові документи.
14. Наявність обґрунтованих сумнівів у правильності зазначеної декларантом митної вартості товарів є імперативною умовою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.
15. Сумніви митниці є обґрунтованими, якщо надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
16. Митний орган зобов`язаний зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки сумнівних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовірності. 
17. Вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, не передбачені Митним кодексом України (ст. 53) заборонено.
Оцінка доводів учасників справи і висновків судів першої та апеляційної інстанції
18. Суд касаційної інстанції переглядає судові рішення в межах доводів та вимог касаційної скарги та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права (частина перша статті 341 Кодексу адміністративного судочинства України в редакції Закону, що діяв до набрання чинності Закону України від 15.01.2020 № 460-ІХ).
19. Судами встановлено, що позивачем надано необхідні документи для визначення митної вартості імпортованого товару, які містять складові вартості товару, що піддаються обчисленню, підтверджують ціну товару, та не містять неточностей чи розбіжностей. 
20. Натомість, відповідач не підтвердив належними доказами та аргументованими доводами наявність у поданих позивачем документах розбіжностей, ознак підробки або відсутність всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена за ці товари.
21. Сумніви митного органу у достовірності відомостей про митну вартість товарів, які виникли у зв`язку з тим, що надані документи, на думку контролюючого органу не підтверджували вартості, так як не містили всіх відомостей щодо складових вартості імпортованого товару, суди попередніх інстанцій обґрунтовано відхили, оскільки такі доводи спростовуються наявними в матеріалах справи первинними документами, які були надані відповідачу під час проведення митних процедур.
22. Наведені вище приписи митного законодавства зобов`язують митницю зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей.
Встановивши відсутність достатніх відомостей, що підтверджують задекларовану митну вартість товарів, митниця повинна вказати, які саме складові митної вартості товарів є непідтвердженими, чому з поданих документів неможливо встановити дані складові, та які документи необхідні для підтвердження того чи іншого показника.
Проте, як встановлено судами та вбачається з матеріалів справи митний орган під час прийняття рішень про коригування митної вартості товарів не зазначив які саме відомості (інформація), щодо складових митної вартості були відсутні в документах наданих позивачем під час митного оформлення, чи які саме розбіжності, неточності містять подані до митного оформлення документи, та які конкретно документи можуть усунути сумніви митного органу. Також відповідачем не наведено обґрунтованого математичного розрахунку ціни товару за одиницю (із зазначенням конкретних складових цього розрахунку), визначеної митницею в оскаржуваних рішеннях, а лише містяться посилання на те, що надані декларантом документи не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів.
При цьому суди правильно вказали, що відомості з інформаційних баз даних контролюючого органу мають лише допоміжний інформаційний характер при прийнятті митницею відповідних рішень та з об`єктивних причин не можуть містити усієї інформації, що стосується суб`єктів зовнішньоекономічної діяльності, товарів і умов їх продажу, тому такі дані не можуть мати перевагу над наданими декларантом первинними документами про товар. Розбіжність між рівнем заявленої декларантом митної вартості товару та рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких вже здійснено, не є беззаперечним доказом для підтвердження висновку про недостовірність даних щодо заявленої декларантом митної вартості товару.
23. Крім того, судами встановлено, що в рішенні про коригування митної вартості товарів від 04.01.2016 № 807000011/2016/000031/2, джерелом інформації є Рішення по товару на ідентичний товар за фактами митних оформлень ЄАІС, зокрема: МД №807100001/2015/2874 від 11.08.2015; МД № 11007000/2015/308502 від 21.09.2015, рішення про коригування митної вартості № 80000011/2015/001910/2 від 07.10.2015.
Проте МД № 807100001/2015/2874 від 11.08.2015 не може бути прийнята до уваги у зв`язку зі скасуванням рішення Харківської митниці ДФС про коригування митної вартості товарів № 807000011/2015/001480/2 від 11.08.2015, з урахуванням якого було оформлено зазначену МД (спочатку до Харківської митниці ДФС була подана МД № 807100001/2015/002857 від 10.08.2015 до прийняття зазначеного рішення про коригування), відповідно до постанови Харківського окружного адміністративного суду від 17.11.2015 у справі № 820/9301/15, залишеною без змін ухвалою Харківського апеляційного адміністративного суду від 26.01.2016.
24. Що стосується посилання митного органу на МД № 11007000/2015/308502 від 21.09.2015, яка була подана ТОВ «Керамплюс» відносно наступного товару: - кислота лимонна моногідрат ВР2011/Е330 (8-80 mesh) (С6Н807*Н2О) вміст основної речовини не менше 99,5 % загальнопромислового призначення вагою нетто 25000 кг з ціною 0,67 за 1 кг., який був завезений ТТСА Co. LTD (Китай), то як правильно вказав суд апеляційної інстанції, постачальник в обох поставках є один і той же - ТТСА. Co, LTD. В свою чергу, поставки відрізняються, зокрема, за періодами здійснення: ТОВ «Керамплюс» були завезені товари 21.09.2015, а позивачем - 04.01.2016. Також в МД, що подавались позивачем до митного органу, базисом поставки зазначено FOB Qindao, Китай, що свідчить про те, що Підприємство самостійно організовувало доставку товару з порту Qindao в Китаї до України, що вплинуло на ціну товару, в той час як в МД, що була подана ТОВ «Керамплюс», базисом поставки зазначено CIF Одесса, таким чином вартість доставки до України було включено до загальної вартості товару, що декларувався.
25. Що стосується посилання митного органу на рішення про коригування митної вартості № 807000011/2015/001910/2 від 07.10.2015, слід зазначити, що ПП «ТД «Золота Миля» було задекларовано товар за ціною 0,635 дол. США за 1 кг лимонної кислоти Citric Acid Monogidrate ВР2011(8-80 mesh), ще нижче ніж було задекларовано товар позивачем (0,638 дол. США за 1 кг), проте товар, що завозився ПП «ТД «Золота Миля» має інші характеристики, такі як «має сильний смак кислотності» та «майже без запаху», а в товару, що завозився позивачем таких характеристик немає, що свідчить про безпідставність посилання відповідача на вказане рішення.
26. Згідно із рішенням про коригування митної вартості товарів № 807000011/2015/002355/2 від 10.12.2015, відповідачем була завищена митна вартість 2 видів товару, які були поставлені компанією Maharaja Dehydration PVT. LTD відповідно до контракту № 16012013-18 від 16.01.2013, а саме: насіння кунжуту (Hulled Sesame Seeds autodried) висушене (чистота 99,95 %) та мускатний горіх у порошку, сушений, подрібнений, без домішок інших інгредієнтів для використання у харчовій промисловості та кулінарії, не для роздрібної торгівлі - Мускатний горіх високої якості без шкарлупи.
У вищезазначеному рішенні про коригування митної вартості зазначено про те, що джерелом інформації для даного рішення по товару є наявна у митного органу цінова інформація на ідентичний товар за фактами митних оформлень ЄАІС, зокрема: МД №112050000/2015/16415 від 23.09.2015, № 807100001/2015/2913 від 13.08.2015, проте такі МД не можуть свідчити про заниження позивачем митної вартості товару, оскільки відрізняються періоди здійснення поставок, відрізняються базиси поставки товару(у позивача - FOB Pipavav, Китай, ТОВ «ТД «Бімаркет»- CIF Одесса), різні країни походження товару (Індія, Китай) та різна кількість товару (2000 кг та 12800 кг).
Висновки за результатами розгляду касаційної скарги
27. Судами попередніх інстанцій в повній мірі встановлено фактичні обставини справи. 
28. Враховуючи встановлені обставини справи, а також правове регулювання спірних правовідносин, колегія суддів погоджується з висновками судів першої та апеляційної інстанцій, що позивач надав усі наявні та достатні документи, передбачені Митним кодексом України, необхідні для визначення митної вартості, та які містять повну інформацію про митну вартість та її складові. Натомість всупереч частини другої статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України (у редакції на час прийняття рішень судами) контролюючий орган не довів належними, достатніми та беззаперечними доказами, що надані декларантом документи в своїй сукупності не підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена за ці товари та не дають можливість здійснити митне оформлене товару за визначеним декларантом основним методом - за ціною договору. 
27. Переглянувши судові рішення в межах касаційної скарги, перевіривши повноту встановлення судами фактичних обставин справи, правильність застосування ними норм матеріального права та дотримання норм процесуального права, Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду, враховуючи норми законодавства, що регулює спірні правовідносини, дійшов висновку, що при ухваленні оскаржуваних судових рішень, суд першої та апеляційної інстанцій не допустили неправильного застосування норм матеріального права або порушень норм процесуального права, які могли б бути підставою для скасування судових рішень, а тому касаційну скаргу Харківської митниці ДФС на постанову Харківського окружного адміністративного суду від 26 вересня 2016 року та ухвалу Харківського апеляційного адміністративного суду від 24 січня 2017 року слід залишити без задоволення.
28. Відповідно до пункту 1 частини першої статті 349 Кодексу адміністративного судочинства України суд касаційної інстанції за наслідками розгляду касаційної скарги має право залишити судові рішення судів першої та (або) апеляційної інстанцій без змін, а скаргу без задоволення.
29. Суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо визнає, що суди першої та апеляційної інстанцій не допустили неправильного застосування норм матеріального права або порушень норм процесуального права при ухваленні судових рішень чи вчиненні процесуальних дій (частина перша стаття 350 Кодексу адміністративного судочинства України в редакції Закону, що діяв до набрання чинності   Закону України від 15.01.2020 № 460-ІХ).
Керуючись статтями 341, 343, 349, 350, 355, 356, 359 Кодексу адміністративного судочинства України, Суд,

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу Харківської митниці ДФС залишити без задоволення.

Постанову Харківського окружного адміністративного суду від 26 вересня 2016 року та ухвалу Харківського апеляційного адміністративного суду від 24 січня 2017 року у справі № 820/3231/16 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, є остаточною та не може бути оскаржена.

Судді | І.Я.Олендер І.А. Гончарова   Р.Ф. Ханова