ПЕРШИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ 
14 грудня 2020 року           справа №200/14856/19-а 

приміщення суду за адресою: 84301, м. Краматорськ вул. Марата, 15

Перший апеляційний адміністративний суд у складі колегії: судді-доповідача Ястребової Л.В., суддів Казначеєва Е.Г., Компанієць І.Д.,
секретар Сізонов Є.С.,
за участі представника позивача Статіви О.В.
представника відповідача Пономарьова А.О.,
розглянув у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Донецькій області на рішення Донецького окружного адміністративного суду від 22 липня 2020 року у справі № 200/14586/19-а (головуючий І інстанції Голошивець І.О., повний текст складено 22 липня 2020 року в м. Слов`янськ Донецької області) за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Сіті-Трейд ЛТД» до Головного управління Державної податкової служби у Донецькій області, Державної податкової служби України про визнання протиправним та скасування рішення комісії про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування та зобов`язання вчинити певні дії, -

                                                       УСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовом до Головного управління ДПС у Донецькій області (далі відповідач-1), Державної податкової служби України (далі відповідач-2), в якому просив: визнати протиправним та скасувати рішення комісії, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації від 19.11.2019 №133297/41024143; зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати податкову накладну від 22.10.2019 №1.
В обґрунтування позову позивач зазначив, що відмова у реєстрації податкової накладної є формальною і такою, що суперечить вимогам нормативних актів і тому вважає, що дії Комісії є протиправними, а прийняте рішення повинно бути скасоване. 
Рішенням Донецького окружного адміністративного суду від 22 липня 2020 року позов задоволено. Визнано протиправним та скасовано рішення комісії, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації від 19.11.2019 № 133297/41024143. Зобов`язано Державну податкову службу України зареєструвати податкову накладну від 22.10.2019 №1. Вирішено питання щодо розподілу судових витрат.
Не погодившись з судовим рішенням, відповідач-1 звернувся з апеляційною скаргою, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального права, просив скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти постанову, якою відмовити в задоволенні позовних вимог.
В обґрунтування апеляційної скарги зазначив, що судом першої інстанції не було надано оцінки змісту господарської операції, у зв`язку з виконанням якої і відбувається реєстрація податкових накладних, не було досліджено жодного документу, що підтверджує реальність здійснення господарської операції. Зазначає, що судом не враховано, що станом на 19.11.2019 позивач відповідав критеріям ризиковості - абз. 2, 6 п.п. 1.6, п. 1 Критеріїв ризиковості платника податків. Підприємством не подано звітність за 2018 рік, не подано звітність з податку на прибуток і за 2017 рік, що стало підставою для внесення підприємства до переліку ризикових. Звертає увагу суду, що станом на 21.11.2018 позивач був зареєстрований платником ПДВ менш ніж 3 місяці. Наголошує на тому, що позивачем не було надано сканкопій будь-яких документів, що засвідчують якість товарів відповідно до умов договору купівлі-продажу від 22.01.2019 № 22/10/19-МС; розрахункових документів, банківських виписок. Зазначає, що згідно з відомостями інформаційних баз даних ДПС (ДФС), позивач не подавав скаргу на рішення комісії регіонального рівня про відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН, отже, на думку податкового органу  не дотримано п.п. 56.23.2 п. 56.23 ст. 56 ПК України. Вважає, що позивач, звернувшись до суду із позовом про оскарження проміжного рішення податкового органу, обрав спосіб захисту, який суперечить закону. Вважає, що справу не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства.
В судовому засіданні представник відповідача підтримав доводи апеляційної скарги, просив скасувати рішення суду першої інстанції. Представник позивача проти задоволення апеляційної скарги заперечував.          
Суд, заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення сторін, перевіривши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги, розглядаючи апеляційну скаргу в межах викладених доводів, встановив наступне.
Позивач - Товариство з обмеженою відповідальністю «Сіті-Трейд ЛТД» є юридичною особою, зареєстроване 12.12.2016 за номером 1 072 102 0000 035418, код ЄДРПОУ: 41024143, місцезнаходження юридичної особи: 84122, Донецька область, м. Слов`янськ, вулиця Торська, буд.34, кв.34. Основним видом економічної діяльності позивача згідно Класифікатора видів економічної діяльності є «46.90 Неспеціалізована оптова торгівля...», що підтверджується  витягом з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (т. 1 а.с.11-14).
21.10.2019 між ТОВ «Кондитерська фабрика «Дружківська» (Постачальник) та ТОВ «Сіті-Трейд ЛТД» (Покупець) укладено договір Постачання № 21-10/19 від 21.10.2019, згідно з п. 1.1 якого постачальник зобов`язується поставляти товар, а покупець зобов`язується прийняти зазначений товар та оплатити  його на умовах даного договору.
На виконання умов вказаного договору постачальник здійснив поставку товару покупцю, макуха соняшникова, на загальну суму 107971,92 грн., в т.ч. ПДВ в розмірі 17995,32 грн, що підтверджується видатковою накладною №6079 від 22.10.2019, рахунком-фактурою № 6079 від 22.10.2019, банківською випискою по особовому рахунку позивача на суму 107971,92 грн. та товарно-транспортною накладною № 6079 від 22.10.2019 (т. 1 а.с. 32-33, 38, 42,44).
22.10.2019 ТОВ «Сіті-Трейд ЛТД» (Продавець) укладено Договір купівлі-продажу №22/10/19-МС від 22.10.2019 року з ТОВ «Агроторгівельна фірма «Зоря» (Покупець), відповідно до п. 1.1 якого продавець зобов`язується передати в обумовлені строки (строк) у власність Покупцеві, а Покупець зобов`язується прийняти і сплатити на умовах, обумовлених цим Договором, макуху соняшникову (далі по тексту - продукція); якість проданої Продукції повинно відповідати вимогам до відповідного виду товару (ГОСТам, та ін.), і повинно підтверджуватися відповідним товаросупровідним документом про якість (сертифікат якості, тощо) (п. 3.1 Договору) (т. 1 а.с.34-35).
На підтвердження виконання умов договору позивач здійснив поставку макухи соняшникової на загальну суму 121886,40 грн., в тому числі РДВ в розмірі 20314,40 грн., що підтверджується видатковою накладною № 1 від 22.10.2019, рахунком № 1 від 22.10.2019, банківською випискою по особовому рахунку позивача на суму 121886,40 грн. (т. 1 а.с. 33, 41, 43).
Як свідчать матеріали справи, 21.10.2019 між ТОВ «Сіті-Трейд ЛТД» та ФОП ОСОБА_1 укладено договір №21/10-2019 про перевезення вантажів автомобільним транспортом, про перевезення товарів згідно специфікації (т. 1 а.с. 36-37).
Відповідно до товарно-транспортної накладної № 6079 від 22.10.2019 Замовник - Товариство з обмеженою відповідальністю «Сіті-Трейд ЛТД»; вантажовідправник - Товариство з обмеженою відповідальністю «Кондитерська фабрика «Дружківська»; вантажоодержувач - Товариство з обмеженою відповідальністю «Сіті-Трейд ЛТД» (у власність ТОВ АТФ «Зоря»)  Докази сплати проведено за Актом надання послуг від 23.10.2019. (а.с.38-39).
ТОВ «Сіті-Трейд ЛТД» за фактом поставки товару за договором №22/10/19-МС від 22.10.2019 виписало податкову накладну № 1 від 22.10.2019 на загальну суму 121886,40 грн., в тому числі ПДВ - 20314,40 грн., та направлено її в електронному вигляді для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних (а.с. 28-30)
Разом із тим, за допомогою програми електронного документообігу надійшла квитанція №9257428945 від 04.11.2019 року, згідно якої, податкова накладна прийнята, реєстрацію зупинено. ПН/РК відповідає вимогам пп.1.6 п.1 «Критеріїв ризиковості платника податку». Запропоновано надати пояснення та/або копії документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних. Додатково повідомляємо - особистий ключ електронного підпису розміщено на незахищеному носії інформації, при цьому відповідно до Закону України "Про електронні довірчі послуги" - особистий ключ кваліфікованого електронного підпису повинен зберігатись у захищеному носії інформації (у кваліфікованому засобі електронного підпису) (а.с.23-24).
На виконання даних вимог, позивачем подано відповідачу повідомлення № 1 від 16.11.2019 року про надання пояснень та копій документів щодо податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрацію яких зупинено. Згідно наданих пояснень зазначено, що ТОВ «Сіті-Трейд ЛТД» придбало у ТОВ «КФ «Дружківська» макуху соняшникову за накладною № 6079 від 22.10.2019 згідно договору №21-10/19 від 21.10.2019 (отримано ПН №6079 від 22.10.2019) з подальшою реалізацією ТОВ АТФ «Зоря» за накладною №1 від 22.10.2019 згідно договору №22/10/19-МС від 22.10.2019 (складено ПН №1 від 22.10.2019). Перевезення здійснював ФОП ОСОБА_1 згідно договору №21/10-2019 від 21.10.2019 (акт від 23.10.2019, ТТН №6079 від 22.10.2019). Всі оплати відбулися в повному обсязі 29.10.2019 (а.с.20).
Рішенням комісії, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації від 19.11.2019 року №1332977/41024143 було відмовлено у реєстрації податкової накладної №1 від 22.10.2019 року з мотивів ненадання платником податку копій документів, зокрема, первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладні (документи, які не надано, підкреслити). А також, документи, щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачена договором та/або законодавством (документи, які не надано, підкреслити) (а.с. 18-19).
Не погодившись з таким рішенням про відмову в реєстрації податкових накладних, позивач звернувся до суду із цим позовом.
Задовольняючи позов, суд першої інстанції виходив з того, що оскарженим рішенням комісії не наведені мотиви його ухвалення та не зазначені підстави неврахування наданих документів, що свідчить про непрозорість та непередбачуваність дій відповідача, що перешкоджають можливості платника податків планувати в подальшому свою господарську діяльність.
Відповідно до пункту 201.1 статті 201 вказаного Кодексу на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.
Згідно з абз. 1-3, 5 пункту 201.10 статті 201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.
Відповідно до пункту 201.16 статті 201 ПК України (тут і далі в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.
Постановою КМУ від 29 грудня 2010 року № 1246 затверджений Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних (тут і далі в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин, Порядок № 1246), пунктом 12 якого передбачено, що після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки, зокрема на наявність підстав для зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування.
Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 року № 117 (далі Порядок № 117), яка була чинною на час виникнення спірних правовідносин.
Відповідно до пунктів 5-7 Порядку № 117 податкова накладна/розрахунок коригування, які підлягають моніторингу, перевіряються на відповідність критеріям ризиковості платника податку, критеріям ризиковості здійснення операцій та показникам позитивної податкової історії платника податку.
У разі коли за результатами моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає критеріям ризиковості платника податку, реєстрація такої податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.
У разі коли за результатами моніторингу податкова накладна/розрахунок коригування відповідають критеріям ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який має позитивну податкову історію платника податку, реєстрація такої податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.
Отже, підставами для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування є відповідність:
1) платника податку критеріям ризиковості платника податку;
або
2) податкової накладної/розрахунку коригування критеріям ризиковості здійснення операції.
За змістом квитанцій про зупинення реєстрації податкових накладних підставою такого зупинення контролюючим органом вказано відповідність позивача пп. 1.6 пункту 1 Критеріїв ризиковості платника податку. Посилань на офіційні реквізити цих Критеріїв або нормативно-правовий акт, яким вони затверджені, квитанції не містять.
Згідно з пунктом 10 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку, визначає ДФС та надсилає на погодження Мінфіну в електронній формі через систему електронної взаємодії органів виконавчої влади.
Окремими положеннями Порядку № 117 не визначено конкретних критеріїв оцінки ступеня ризиків, достатніх для зупинення реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, натомість на підставі пункту 10 цього Порядку зобов`язано Державну фіскальну службу України визначити такі критерії та погодити їх з Міністерством фінансів України.
Як у спірних рішеннях і в квитанціях про зупинення реєстрації податкових накладних, так і у відзиві на позов і апеляційній скарзі, податковим органом не вказані офіційні реквізити Критеріїв ризиковості, які стали підставою для прийняття рішення про невідповідність ним податкової накладної.
З цього приводу апеляційний суд зазначає, що на час прийняття відповідачем рішення про зупинення реєстрації податкової накладної в Єдиному реєстрі податкової накладної (22 жовтня 2019 року), на офіційному веб-сайті ДФС України були оприлюднені «Критерії ризиковості платника податків», затверджені 07.08.2019 року в.о. голови ДФС України Д. Гутенко (далі - Критерії ризиковості), та саме з них і виходив відповідач, зупиняючи реєстрацію податкових накладних та приймаючи спірне рішення.
Так, у цих Критеріях ризиковості зазначено, що Головні управління ДФС в областях, м. Києві та Офіс великих платників податків ДФС постійно обраховують та проводять моніторинг показників, визначених у пунктах 1.1-1.6 цих Критеріїв.
При цьому, у пп. 1.6 п. 1 Критеріїв, на який у квитанціях про зупинення посилається відповідач, зазначено, що комісії головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС можуть розглядати питання щодо встановлення ризиковості платника податків за наявності певних обставин, перелік яких і наведений у цьому підпункті.
Якщо виявлено, що платник податків має ознаки ризиковості згідно з пунктом 1.6 цих Критеріїв, то такий платник податків виноситься на розгляд Комісії в той самий день і вноситься до переліку ризикових платників у день проведення засідання Комісії, на якому прийнято відповідне рішення.
Втім, наявність повноважень на здійснення моніторингу податкових накладних, зупинення їх реєстрації та прийняття подальшого рішення про відмову у реєстрації податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних це одна з обставин, які входять до предмета доказування у справах цієї категорії, але не єдина. Надання податковому органу відповідних повноважень це лише передумова подальшої реалізації його управлінських функцій, результатом реалізації чого є прийняття рішення про відмову у реєстрації податкових накладних.
Апеляційний суд зазначає, що первинним об`єктом судового дослідження у даній справі є обставини, за яких відповідач вчинив дії щодо зупинення реєстрації податкової накладної та приймав рішення про відмову у її реєстрації. Підставою для таких дій мають бути: чіткі критерії оцінки ступеня ризиків відповідних господарських операцій; конкретний перелік документів, встановлений податковим законодавством, який підлягав наданню контролюючому органу для дослідження при прийнятті ним оспорюваних рішень.
Такі висновки судом здійснені з урахуванням постанов Верховного Суду від 30 липня 2019 року у справі № 200/14026/18-а та від 23 жовтня 2019 року у справі № 826/8693/18.
З цього приводу апеляційний суд зазначає, що Критерії ризиковості від 07.08.2019 року існували виключно у виді оголошення на офіційному веб-сайті ДФС України, проте не затверджені наказом Державної фіскальної служби України чи Міністерства фінансів України та не зареєстровані в Міністерстві юстиції України.
Державна регуляторна служба у листі від 19.04.2018 № 3890/0/20-18 зауважила, що проекти таких документів обов`язково необхідно погоджувати, а листи мають лише інформаційний характер і не встановлюють правових норм. ДРС наголосила на необхідності проведення регуляторних процедур для затвердження таких Критеріїв.
У цьому листі також зазначено, що ДФС листами від 21.03.2018 №959/99-99-07-18 та № 960/99-99-07-18 затверджено без дотримання регуляторних процедур критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій та перелік показників, що визначають позитивну податкову історію платника податку відповідно.
Листи міністерств, інших центральних органів виконавчої влади не є нормативно-правовими актами, вони лише мають інформаційний характер і не встановлюють правових норм.
Намагання регулювати спірні правовідносини листами суперечить положенням ч. 1 ст. 7 та ч. 1 ст. 23 Закону України "Про центральні органи виконавчої влади".
Критерії ризиковості від 05.11.2018, як і Критерії ризиковості від 21.03.2018, про які йде мова у вказаному вище листі Державної регуляторної служби, також не проходили відповідних регуляторних процедур і не затверджувались в порядку, визначеному для нормативно-правових актів, якими вони є по своїй суті.
Апеляційний суд зазначає, що листи міністерств, інших органів виконавчої влади, як і оголошення на сайті ДФС (ДПС) України, не є нормативно-правовими актами у розумінні статті 117 Конституції України, а відтак не є джерелом права відповідно до статті 7 Кодексу адміністративного судочинства України і не можуть бути підставою для прийняття рішення суб`єктом владних повноважень.
Загальними вимогами, які висуваються до акта індивідуальної дії, як акта правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення податковим органом конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття. Крім того, акти, що затверджують критерії ризиковості здійснення операцій мають на меті встановити норми права, які зачіпають права, свободи й законні інтереси громадян та інших осіб, а відтак підлягають обов`язковій реєстрації у порядку, визначеному діючим законодавством.
Аналогічне застосування зазначених норм права викладено Верховним Судом у постанові від 02.04.2019 у справі № 822/1878/18.
Отже, оскільки Критерії ризиковості платника податків не затверджені нормативно-правовим актом, а існують виключно у формі оголошення на сайті ДФС від 07.08.2019, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що такі критерії взагалі не є затвердженими в установленому чинним законодавством порядку, а тому відповідач протиправно прийняв рішення про зупинення реєстрації спірної податкової накладної з посиланням на ці Критерії, і як наслідок, протиправно всупереч приписам Порядку № 117 вимагав у позивача надати пояснення та/або копії документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкових накладних.
Позивачем, незважаючи на відсутність підстав у податкового органу для прийняття рішення про зупинення реєстрації податкових накладних, були виконані вимоги цього рішення та надані документи відповідно до Переліку, який визначений у пункті 14 Порядку № 117, проте ця обставина не надає легітимності діям і рішенням відповідача по зупиненню реєстрації податкових накладних та витребуванню від позивача певного пакету документів і пояснень.
Натомість, спірними рішеннями відповідача-2 відмовлено у реєстрації кожної із спірних податкових накладних з підстав ненадання платником податків копій документів, проте в графі, де зазначений перелік первинних документів, всупереч формі Додатку 2 до Порядку № 117 не вказано, які саме документи не надані позивачем, хоча затверджена у додатку № 2 Порядку №117 форма рішення імперативно вимагає від податкового органу підкреслити у переліку документів ті, які не надані платником податків. Проте, такі дії податковим органом вчинені не були і конкретні документи, які не були надані, у відповідній графі рішень не підкреслені, про що правильно в рішенні зазначено і судом першої інстанції.
Відповідно до п. 20 Порядку № 117 Комісії приймають рішення про:
- реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі;
- відмову у реєстрації податкової накладної
Згідно з п. 21 Порядку № 117 підставами для прийняття комісіями контролюючих органів рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування є: ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено; ненадання платником податку копій документів відповідно до підпункту 4 пункту 13 цього Порядку; надання платником податку копій документів, які складені з порушенням законодавства.
Зважаючи на протиправність зупинення податковим органом реєстрації поданих позивачем податкових накладних, наявність у останнього передбачених законодавством документів, які підтверджують інформацію, зазначену у податковій накладній, а також на те, що такі документи були надані контролюючому органу разом з відповідними поясненнями, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що податковий орган не мав правових підстав для відмови позивачу у реєстрації спірних податкових накладних.
За приписами п. 28 Порядку № 117 податкова накладна, реєстрацію якої зупинено, реєструється у день настання однієї з таких подій, зокрема набрання рішенням суду законної сили про реєстрацію податкової накладної в Реєстрі.
При цьому, згідно з нормами п. 19, 20 Порядку № 1246 податкова накладна та/або розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструється у день настання однієї з таких подій, зокрема набрання рішенням суду законної сили про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування (у разі надходження до ДФС відповідного рішення).
У разі надходження до ДФС рішення суду про реєстрацію або скасування реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування, яке набрало законної сили, такі податкові накладні та/або розрахунки коригування реєструються після проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), або їх реєстрація скасовується. При цьому датою реєстрації або скасування реєстрації вважається день, зазначений в такому рішенні, або день набрання законної сили рішенням суду.
Отже, реєстрація в ЄРПН податкової накладної/розрахунку коригування, реєстрацію якої попередньо було зупинено, є повноваженням ДПС України.
Відповідно до ч. 3 ст. 245 КАС України, у разі скасування нормативно-правового або індивідуального акта суд може зобов`язати суб`єкта владних повноважень вчинити необхідні дії з метою відновлення прав, свобод чи інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду.
Таким чином, з метою відновлення прав та інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду, та з метою дотримання судом гарантій на те, що спір між сторонами буде остаточно вирішений, суд першої інстанції дійшов правильного висновку про необхідність зобов`язання Державної податкової служби України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну від 22.10.2019 № 1.
За таких обставин, колегія суддів вважає, що рішення суду першої інстанції постановлене з додержанням норм матеріального та процесуального права, у зв`язку з чим, відповідно до ст. 316 КАС України залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду без змін.
Керуючись статтями 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 327, 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

                                                      ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Донецькій області - залишити без задоволення.
Рішення Донецького окружного адміністративного суду від 22 липня 2020 року у справі № 200/14856/19-а - залишити без змін.
Повний текст складено 14 грудня 2020 року.
Постанова суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення в повному обсязі в порядку, передбаченому ст. 328 Кодексу адміністративного судочинства України.

Головуючий суддя                                                                                     Л.В. Ястребова

Судді                                                                                                         Е.Г. Казначеєв

                                                                                                                           І.Д. Компанієць