Ухвала

26 жовтня 2020 року
м. Київ
справа № 581/462/18
провадження № 51-5136 ск 20
Верховний Суд колегією суддів Третьої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:
головуючого           ОСОБА_1 ,
суддів:                       ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
розглянувши матеріали провадження за касаційною скаргоюзахисника засудженого ОСОБА_4 – адвоката ОСОБА_5 на вирок Недригайлівського районного суду Сумської області від 6 березня 2019 року та ухвалу Сумського апеляційного суду від 13 серпня 2019 року щодо ОСОБА_4 ,  
встановив:
Захисник, порушивши питання про поновлення строку касаційного оскарження, звернувся до суду касаційної інстанції з питанням перевірки вказаних судових рішень у касаційному порядку.
Суд, перевіривши доводи, викладені в клопотанні, дійшов висновку про те, що клопотання захисника ОСОБА_5 про поновлення строку на касаційне оскарження задоволенню не підлягає з таких підстав.
Статтею 129 Конституції України передбачено, що насамперед забезпечується право на апеляційне оскарження судового рішення, а право на касаційне оскарження – у визначених законом випадках та порядку.
Відповідно до правил ч. 2 ст. 426 Кримінального процесуального кодексу України (далі – КПК) касаційна скарга на судові рішення може бути подана протягом трьох місяців з дня проголошення рішення судом апеляційної інстанції, а засудженим, який тримається під вартою, – в той самий строк з дня вручення йому копії цього рішення.
Як вбачається із матеріалів провадження за скаргою, 13 серпня           2019 року було проголошено ухвалу Сумського апеляційного суду. Однак, до суду касаційної інстанції захисник звернувся лише 20 жовтня 2020 року, тобто після закінчення встановленого ст. 426 КПК строку касаційного оскарження судових рішень.
Суть доводів захисника у клопотанні зводиться до того, що він звертався до Недригайлівського районного суду Сумської області для роз`яснення оскаржуваного вироку суду, а тому вважає, що лише з моменту роз`яснення судового рішення з`явилась можливість його оскарження. ОСОБА_5 зазначає, що процесуальний строк пропущено з поважних причин.
Проте наведені доводи не можна визнати спроможними. Так, вирок Недригайлівського районного суду Сумської області було проголошено 6 березня 2019 року, а ухвалу Сумського апеляційного суду за результатом перегляду вказаного вироку – 13 серпня 2019 року. Проте, як вбачається з ухвали  Недригайлівського районного суду Сумської області від 29 вересня 2020 року, із заявою про роз`яснення вироку Недригайлівського районного суду Сумської області від 6 березня 2019 року щодо ОСОБА_4 , захисник звернувся лише        21 вересня 2020 року, тобто більше ніж через рік після проголошення оскаржуваного вироку. 
Відповідно до приписів ч. 2 ст. 113 КПК процесуальні дії під час кримінального провадження мають бути виконані без невиправданої затримки і в будь-якому разі не пізніше граничного строку, визначеного відповідним положенням цього Кодексу. Вимога про необхідність виконання процесуальних дій у встановлений КПК строк також міститься у ст. 116 вказаного Кодексу.
Частиною 1 ст. 117 КПК передбачено, що строк виконання процесуальних дій поновлюється лише в тому випадку, якщо судом буде визначено поважність причини пропуску цього строку. Поняття поважних причин пропуску строків є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд суду. 
З огляду на системний аналіз норм процесуального закону під поважними причинами слід розуміти лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, пов`язані дійсно з істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливлювали чи ускладнили можливість своєчасного звернення до суду у визначений законом строк.
Правило дотримання тримісячного строку для подання касаційної скарги має на меті гарантувати правову визначеність і забезпечити, щоб кримінальні провадження розглядалися впродовж розумного часу, не змушуючи зацікавлених осіб перебувати у стані невизначеності. При цьому це правило надає сторонам кримінального провадження достатній строк для роздумів, у межах якого вони зобов`язані (мають право) вчинити процесуальну дію. 
Аргументів на підтвердження поважності причин, через які захисник не мав об`єктивної можливості подати касаційну скаргу протягом трьох місяців з дня проголошення рішення суду апеляційної інстанції, у клопотанні не наведено. 
За таких обставин суд касаційної інстанції не вбачає підстав для поновлення захиснику ОСОБА_5 строку на касаційне оскарження судових рішень щодо  ОСОБА_4 .
Враховуючи викладене та керуючись  ст. 429 КПК, Верховний Суд
 
постановив: 
 
У задоволенні клопотаннязахисника засудженого ОСОБА_4 – адвоката ОСОБА_5 про поновлення строку на касаційне оскарження вироку Недригайлівського районного суду Сумської області від 6 березня 2019 року та ухвали Сумського апеляційного суду від 13 серпня 2019 року щодо ОСОБА_4 відмовити, а касаційну скаргу на вказані судові рішення разом з усіма доданими до неї матеріалами повернути особі, яка її подала.
 
Ухвала оскарженню не підлягає.
Судді:

ОСОБА_1                                       ОСОБА_2                                               ОСОБА_3