Дата документу 28.10.2020 Справа № 331/4984/19

ЗАПОРІЗЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД 

 
         Єдиний унікальний № 331/4984/19                                     Головуючий у 1 інстанції 
         № провадження 22-ц/807/3096/20 Скользнєва Н.Г.
Доповідач: Бєлка В.Ю.

ПОСТАНОВА
 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 жовтня 2020 року                                                м. Запоріжжя

Запорізький апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

Головуючого Бєлки В.Ю.
       Суддів Полякова О.З.
                Онищенко Е.А.                
За участю секретаря Книш С.В.
       
       розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою представника Акціонерного товариства «Альфа-Банк» - адвоката Ременюк Тетяни Олександрівни на ухвалу Жовтневого районного суду м. Запоріжжя від 26 серпня 2020 року у справі за позовом Акціонерного товариства «Альфа-Банк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про визнання осіб такими, що втратили право користування жилим приміщенням та зняття з реєстраційного обліку,
В С Т А Н О В И В:
       У листопаді 2019 року АТ «Альфа-Банк» звернулось до суду з позовом до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про визнання осіб такими, що втратили право користування жилим приміщенням та зняття з реєстраційного обліку.
       Ухвалою Жовтневого районного суду м. Запоріжжя від 26 серпня 2020 року позовну заяву залишено без розгляду. 
У апеляційній скарзі представник АТ «Альфа-Банк» - адвокат Ременюк Т.О. зазначає, що ухвала суду постановлена з порушенням норм матеріального і процесуального права. Апеляційну скаргу мотивує тим, що висновки суду зроблені поверхнево та без належного дослідження матеріалів справи. Суд дійшов помилкового висновку щодо не повідомлення сторони позивача про причини своєї неявки. Не враховано, що судом жодного доводу на підтвердження того, що неявка позивача перешкоджала б вирішенню спору в оскаржуваній ухвалі не зазначено. Просить скасувати ухвалу суду та справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду. 
Вислухавши доповідь судді, вивчивши апеляційну скаргу та матеріали справи, колегія вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.
       Пунктом 6 частини 1 статті 374 ЦПК України передбачено, що суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.
       Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм матеріального чи процесуального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.
       Залишаючи позовну заяву без розгляду на підставі п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд першої інстанції виходив з того, що представник позивача, який був належним чином повідомлений про час і місце розгляду справи, повторно не з`явився в судове засідання, не повідомив про причини неявки, а нез`явлення позивача в судове засідання перешкоджає встановленню всіх істотних обставин у справі, необхідних для правильного вирішення спору.
       Проте, з таким висновком суду першої інстанції судова колегія погодитися не може з огляду на наступне.
       Згідно з ч. ч. 1, 3, 5 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.
       Якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника), крім відповідача, незалежно від причин неявки.
       У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.
       Відповідно до ч. 3 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причини.
       У відповідності до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.
       Верховний Суд зазначає, що правом на залишення заяви без розгляду суд наділений лише за сукупності певних установлених законом умов: належного повідомлення позивача про час та місце судового засідання; повторної неявки позивача в судове засідання, яка в такому разі визнається як друга поспіль неявка; ненадходження від позивача клопотання про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення перешкоджає розгляду справи (ухвали Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 28 січня 2019 року у справі № 346/3736/15-ц, від 25 березня 2019 року у справі № 757/5359/18-ц, від 31 січня 2019 року у справі № 442/2263/18).
       З матеріалів справи вбачається, що про всі судові засідання позивач був повідомлений своєчасно та належним чином, що підтверджується відповідними поштовими повідомленнями про вручення поштових відправлень та розписками про вручення в суді судової повістки про виклик до суду, зокрема про судові засідання призначені на 20 травня 2020 року, 28 липня 2020 року та 26 серпня 2020 року (т.1 а.с.228, 238, 247).         
       Матеріали справи свідчать про те, що в судове засідання, призначене на 20 травня 2020 року представник позивача не з`явився, звернувшись 19.05.2020 року до суду з клопотанням про відкладення розгляду справи у зв`язку із запровадженим на території України карантином, в якому просив визнати причини неявки поважними та відкласти розгляду справи на іншу дату задля можливості особистої участі у судовому засіданні (т.1 а.с.233).
       28 липня 2020 року представник позивача в судове засідання не з`явився і за клопотанням представника відповідача ОСОБА_1 - адвоката Щасливого О.В. з метою ознайомлення з матеріалами справи та отриманням копії позовної заяви судове засідання відкладено на 26 серпня 2020 року (т.1 а.с.243).
        21 серпня 2020 року представник позивача звернувся до суду з клопотанням про відкладення розгляду справи призначеного на 26 серпня 2020 року у зв`язку з тим, що регіональний представник банку перебуває у щорічній відпустці, в якому просив визнати причини неявки поважними та відкласти розгляд справи на іншу дату задля можливості особистої участі у судовому засіданні (т.2 а.с.5).
       Слід зазначити, що обов`язковість явки позивача в судове засідання судом не визнавалось.
       Крім того, судом першої інстанції не надано оцінки клопотанням представника позивача про відкладення розгляду справи.
        З урахуванням наведеного, колегія суддів прийшла до переконання, що позивач не відмовлявся в будь-який опосередкований спосіб від своїх позовних вимог і в матеріалах справи відсутні беззаперечні докази про втрату його інтересу до власного позову, а відтак, судом першої інстанції використаний процесуальний засіб у вигляді залишення позовної заяви без розгляду, який не є пропорційним і обмежує права позивача на розгляд справи судом, із врахуванням викладеного.
       Таким чином, суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про не повідомлення суду про причини неявки сторони позивача у судове засідання, а тому необґрунтовано застосував положення ч.3 ст.131 ЦПК України.
       Також, колегія суддів вважає необхідним зазначити, що відповідно до частини 1 статті 211 ЦПК України розгляд справи відбувається у судовому засіданні.
       За частинами 1,2 статті 247 ЦПК України суд під час судового розгляду справи здійснює повне фіксування судового засідання за допомогою відео- та (або) звукозаписувального технічного засобу в порядку, передбаченому Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему. Фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. 
       Відповідно до частини 1 статті 248 ЦПК України у судовому засіданні секретар судового засідання забезпечує ведення протоколу судового засідання, крім випадків, передбачених цим Кодексом.
       Згідно з ч. 2 ст. 248 ЦПК України, у протоколі судового засідання зазначаються такі відомості: 1) рік, місяць, число і місце судового засідання; 2) найменування суду, який розглядає справу, прізвища та ініціали судді, секретаря судового засідання; 3) справа, що розглядається, імена (найменування) сторін та інших учасників справи; 4) порядковий номер вчинення процесуальної дії; 5) назва процесуальної дії; 6) час вчинення процесуальної дії; 7) ухвали суду, постановлені в судовому засіданні, не виходячи до нарадчої кімнати; 8) інші відомості, визначені цим Кодексом.
       Протокол судового засідання ведеться секретарем судового засідання та підписується ним невідкладно, але не пізніше наступного дня після судового засідання і приєднується до справи ( ч.3 ст. 248 ЦПК України ).
       Логічний та системний аналіз зазначених норм процесуального закону свідчить про те, що протокол судового засідання ведеться секретарем судового засідання обов`язково, оскільки він  фіксує процесуальні дії суду, тобто є основним засобом фіксації перебігу судового розгляду справи.
       Навіть у разі неявки учасників справи, протоколом судового засідання фіксується відповідне  процесуальне судове рішення щодо подальшого перебігу справи (відкладення справи чи перерва з зазначенням дати, розгляд справи у відсутність учасників справи та інше).
       Ураховуючи викладене, факт неявки позивача в судове засідання повинен бути зафіксований у протоколі судового засідання.
       Наявні в матеріалах справи довідки секретаря судового засідання (т.1 а.с.234, 246, т.2 а.с.29) не відповідають вимогам, встановленим статтею 248 ЦПК України для протоколу судового засідання, що виключає можливість підтвердження відповідно до цивільного процесуального закону фактів неявки сторони позивача до суду, зокрема в судове засідання призначене на 28 липня 2020 року. 
       Враховуючи викладене, колегія суддів вважає висновки суду про наявність підстав для залишення позовної заяви без розгляду відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України передчасними, оскаржена ухвала постановлена з порушенням норм процесуального права і перешкоджає подальшому провадженню, тому підлягає скасуванню з направленням справи до суду першої інстанції для продовження її розгляду відповідно до п.п. 3, 4 ч. 1 ст. 379 ЦПК України.
       Керуючись ст. 376, 379, 381-384 ЦПК України, апеляційний суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу представника Акціонерного товариства «Альфа-Банк» - адвоката Ременюк Тетяни Олександрівни задовольнити.
               Ухвалу Жовтневого районного суду м. Запоріжжя від 26 серпня 2020 року по цій справі скасувати, справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.
       Дата складання повної постанови 02 листопада 2020 року.
               Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, проте може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Головуючий В.Ю. Бєлка

Судді О.З. Поляков
       
                Е.А. Онищенко