П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________________________

П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М  У К Р А Ї Н И

11 листопада 2020 р.	м.Одеса	Справа № 420/4424/20	

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:
головуючого судді – Коваля М.П.,
                   суддів  – Домусчі С.Д.,
                                – Кравця О.О.,

розглянувши в порядку письмового провадження в місті Одеса апеляційну скаргу Холмської сільської ради Арцизького району Одеської області на рішення Одеського окружного   адміністративного   суду   від 07 вересня 2020 року, прийняте у складі суду судді Завальнюка І.В. в місті Одеса   по   справі   за   позовом ОСОБА_1   в інтересах малолітніх дітей ОСОБА_2 та ОСОБА_3 до Холмської сільської ради Арцизького району Одеської області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії,-

В С Т А Н О В И В:

У травні 2020 року ОСОБА_1 звернулась до Одеського окружного адміністративного суду в інтересах малолітніх дітей ОСОБА_2 та ОСОБА_3 із адміністративним позовом до Холмської сільської ради Арцизького району Одеської області, в якому позивач просила суд визнати протиправними та скасувати рішення №№ 448-VII, 449-VII від 12.02.2020 «Про відмову у наданні дозволу на розробку проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки для ведення особистого селянського господарства у власність на території Холмської сільської ради Арцизького району Одеської області (за межами населених пунктів)»; зобов`язати відповідача надати дозвіл на розробку проекту землеустрою щодо відведення у власність земельної ділянки с/г призначення орієнтовною площею 2,00 га, яка розташована на території Холмської сільської ради Арцизького району Одеської області для ведення особистого селянського господарства (за межами населених пунктів) громадянам ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . 
Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 07 вересня 2020 року адміністративний позов ОСОБА_1 в інтересах малолітніх дітей ОСОБА_2 та ОСОБА_3 задоволено. Визнано протиправними та скасовано рішення Холмської сільської ради Арцизького району Одеської області №№ 448-VII, 449-VII від 12.02.2020 «Про відмову у наданні дозволу на розробку проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки для ведення особистого селянського господарства у власність на території Холмської сільської ради Арцизького району Одеської області (за межами населених пунктів)». Зобов`язано Холмську сільську раду Арцизького району Одеської області надати ОСОБА_2 та ОСОБА_3 дозволи на розроблення проектів землеустрою щодо відведення земельних ділянок безоплатно у власність для ведення особистих селянських господарств орієнтовною площею 2 га із земель сільськогосподарського призначення комунальної власності на території Холмської сільської ради Арцизького району Одеської області (за межами населених пунктів). 
Не погоджуючись із вказаним рішенням суду першої інстанції, Холмська сільська рада Арцизького району Одеської області звернулась до П`ятого апеляційного адміністративного суду з апеляційною скаргою, в якій посилається на те, що рішення суду першої інстанції ухвалене з порушенням норм матеріального та процесуального права, тому просить скасувати оскаржуване рішення та ухвалити по справі нове рішення, яким у задоволенні позовних вимог відмовити повністю. 
Доводи апеляційної скарги ґрунтуються на тому, що судом першої інстанції було допущено порушення вимог процесуального права, а саме 03.06.2020 року представником позивачки надано заяву про усунення недоліків, однак в порушення ч.8 ст.171 КАС України провадження по справі відкрито 09.06.2020року, тобто не на п`ятий, а на шостий день. Апелянт вказує, що ухвалою про відкриття спрощеного позовного провадження по справі було встановлено строк розгляду справи по суті у шестидесятиденний термін, однак рішення ухвалено на дев`яностий день.
Апелянт вказує, що рішення Холмської сільської радою Арцизького району Одеської області №355-VІІ «Про проведення інвентаризації земель комунальної власності на території Холмської сільської ради Арцизького району Одеської області (за межами населеного пункту)» та початий процес інвентаризації земель комунальної власності стали законними та обґрунтованими підставами прийняття оскаржуваних позивачем рішень про відмову у наданні дозволу на розробку проекту землеустрою. 
Крім того, на думку апелянта, судом при ухваленні оскаржуваного рішення було ігноровано той факт, що Холмська сільська рада Арцизького району Одеської області до закінчення процесу інвентаризації земель не мала достатніх підстав вважати, що вказані у графічних додатках до клопотань позивача ділянки є землями, якими орган місцевого самоврядування може розпоряджатися і вони не відносяться до категорії земель культурної спадщини. Апелянт вказує, що в результаті завершення процесу інвентаризації земель Холмською сільською радою Арцизького району Одеської області 04.06.2020 року прийняте рішення №479-VII «Про розподіл земель комунальної власності, що розташовані на території Холмської сільської ради», яке не було прийняте до уваги судом першої інстанції. Додатково апелянт звертає увагу, що 03.07.2020року надані рішеннями Холмської сільської ради №504-671 дозволи на розробку землевпорядної документації на земельному масиві, на якому позивачка бажала отримати дозволи на розробку землевпорядної документації.
Розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи та дослідивши докази, проаналізувавши на підставі встановлених фактичних обставин справи правильність застосування судом першої інстанції норм законодавства, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.
Як встановлено судом першої інстанції та вбачається з матеріалів справи, 22.10.2019 ОСОБА_1 в інтересах малолітніх дітей ОСОБА_2 та ОСОБА_3 звернулася до Холмської сільської ради Арцизького району Одеської області із клопотаннями про надання дозволів на розроблення проектів землеустрою щодо відведення земельних ділянок безоплатно у власність для ведення особистого селянського господарства орієнтовною площею 2 га із земель сільськогосподарського призначення комунальної власності на території Холмської сільської ради Арцизького району Одеської області (за межами населених пунктів), додавши до них копії свідоцтв про народження, копії паспорту та коду РНОКПП законного представника, графічні матеріали, на яких зазначено бажане місце розташування земельної ділянки (а.с. 19-22).
Рішеннями Холмської сільської ради Арцизького району Одеської області №№ 379-VII, 380-VII від 20.11.2019 заявникам відмовлено у задоволенні зазначених клопотань, у зв`язку з тим, що не закінчена інвентаризація земель для визначення їх конкретного розташування з масиву інших земель, які раніше були надані у власність або у користування громадянам. При цьому зазначено, що з урахуванням нагальної потреби у забезпеченні громадян с.   Холмське у випасанні худоби визначений у клопотанні масив рішенням Холмської сільської ради № 365-VII від 20.11.2019р. буде передано громадянам села для суспільних потреб (а.с. 21).

10.01.2020 позивач знову звернулася в інтересах своїх малолітніх дітей до Холмської сільської ради Арцизького району Одеської області із клопотаннями про надання дозволів на розроблення проектів землеустрою щодо відведення земельних ділянок безоплатно у власність для ведення особистих селянських господарств орієнтовною площею 2 га із земель сільськогосподарського призначення комунальної власності на території Холмської сільської ради Арцизького району Одеської області (за межами населених пунктів), додавши до них копії свідоцтв про народження, копії власних паспорта та коду, графічні матеріали, на яких зазначено бажане місце розташування земельної ділянки   (а.с.  33-36).
Рішеннями Холмської сільської ради Арцизького району Одеської області № 448-VII, 449-VII від 12.02.2020 позивачу відмовлено у задоволенні зазначених клопотань (а.с. 39-40).
В обґрунтування рішень зазначено, що   у зв`язку з набранням чинності Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вирішення питання колективної власності на землю, удосконалення правил землекористування у масивах земель сільськогосподарського призначення, запобігання рейдерству та стимулювання зрошення в Україні» № 2498-VII від 10.07.2018, відповідно до якого   землі колишнього КСП «Південне» переходять у комунальну власність Холмської сільської ради, останньою було прийнято рішення № 355-VII від 18.09.2019 «Про проведення інвентаризації земель комунальної власності на території Холмської сільської ради». Також Холмською сільською радою вирішено приймати від громадян заяви про надання дозволу на розробку проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки для ведення особистого селянського господарства у власність на території Холмської сільської ради із земель комунальної власності лише по закінченню проведення інвентаризації земель комунальної власності, їх затвердження на сесії   Холмської сільської ради та проведення загальних зборів села Холмське та селища Новохолмське.
Не погодившись із вищезазначеними рішенням сільської ради, позивач звернулась за судовим захистом із даним адміністративним позовом.
Вирішуючи спірне питання, суд першої інстанції дійшов висновку, що рішення Холмської сільської ради Арцизького району Одеської області № 448-VII, 449-VII від 12.02.2020 року, є необґрунтованими, протиправними та   такими, що не відповідають приписам   ст.118 ЗК України, у зв`язку з чим підлягають скасуванню. Суд також дійшов висновку, що належним способом захисту позивача у спірних відносинах є зобов`язання Холмської сільської ради Арцизького району Одеської області надати дозволи на розроблення проектів землеустрою
Вирішуючи дану справу в апеляційній інстанції, колегія суддів виходить з наступного.
Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
За приписами ч. 2 ст. 19 Конституції України визначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.          
Згідно частини першої статті 3 Земельного кодексу України (далі - ЗК України) земельні відносини регулюються Конституцією України, цим Кодексом, а також прийнятими відповідно до них нормативно-правовими актами.
Відповідно до пункту б) частини першої статті 12 ЗК України до повноважень сільських, селищних, міських рад у галузі земельних відносин на території сіл, селищ, міст належить передача земельних ділянок комунальної власності у власність громадян та юридичних осіб відповідно до цього Кодексу.
За змістом статті 116 Земельного кодексу України, громадяни та юридичні особи набувають права власності та права користування земельними ділянками із земель державної або комунальної власності за рішенням органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування в межах їх повноважень, визначених цим Кодексом, або за результатами аукціону.
Набуття права на землю громадянами та юридичними особами здійснюється шляхом передачі земельних ділянок у власність або надання їх у користування.
Безоплатна передача земельних ділянок у власність громадян провадиться у разі: а) приватизації земельних ділянок, які перебувають у користуванні громадян; б) одержання земельних ділянок внаслідок приватизації державних і комунальних сільськогосподарських підприємств, установ та організацій; в) одержання земельних ділянок із земель державної і комунальної власності в межах норм безоплатної приватизації, визначених цим Кодексом.
Передача земельних ділянок безоплатно у власність громадян у межах норм, визначених цим Кодексом, провадиться один раз по кожному виду використання.
Відповідно до пункту «г» частини першої статті 121 ЗК України, громадяни України мають право на безоплатну передачу їм земельних ділянок із земель державної або комунальної власності для ведення особистого селянського господарства - не більше 2,0 гектара.
Повноваження відповідних органів виконавчої влади щодо передачі земельних ділянок у власність або користування та порядок надання земельних ділянок державної або комунальної власності у користування встановлені статтями 118, 122, 123 ЗК України.
Відповідно до частини шостої статті 118 ЗК України громадяни, зацікавлені в одержанні безоплатно у власність земельної ділянки із земель державної або комунальної власності для ведення фермерського господарства, ведення особистого селянського господарства, ведення садівництва, будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд (присадибної ділянки), індивідуального дачного будівництва, будівництва індивідуальних гаражів у межах норм безоплатної приватизації, подають клопотання до відповідного органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування, який передає земельні ділянки державної чи комунальної власності у власність відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу. У клопотанні зазначаються цільове призначення земельної ділянки та її орієнтовні розміри.
До клопотання додаються графічні матеріали, на яких зазначено бажане місце розташування земельної ділянки, погодження землекористувача (у разі вилучення земельної ділянки, що перебуває у користуванні інших осіб) та документи, що підтверджують досвід роботи у сільському господарстві або наявність освіти, здобутої в аграрному навчальному закладі (у разі надання земельної ділянки для ведення фермерського господарства). У разі якщо земельна ділянка державної власності розташована за межами населених пунктів і не входить до складу певного району, заява подається до Ради міністрів Автономної Республіки Крим. Верховній Раді Автономної Республіки Крим, Раді міністрів Автономної Республіки Крим, органам виконавчої влади або органам місцевого самоврядування, які передають земельні ділянки державної чи комунальної власності у власність відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу, забороняється вимагати додаткові матеріали та документи, не передбачені цією статтею.
Згідно з положеннями частини сьомої наведеної статті, відповідний орган виконавчої влади або орган місцевого самоврядування, який передає земельні ділянки державної чи комунальної власності у власність відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу, розглядає клопотання у місячний строк і дає дозвіл на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки або надає мотивовану відмову у його наданні.
Підставою відмови у наданні такого дозволу може бути лише невідповідність місця розташування об`єкта вимогам законів, прийнятих відповідно до них нормативно-правових актів, генеральних планів населених пунктів та іншої містобудівної документації, схем землеустрою і техніко-економічних обґрунтувань використання та охорони земель адміністративно-територіальних одиниць, проектів землеустрою щодо впорядкування територій населених пунктів, затверджених у встановленому законом порядку.
Системний аналіз наведених правових норм дає підстави зробити висновок, що ЗК України визначено вичерпний перелік підстав для відмови у наданні дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки, зокрема: невідповідність місця розташування об`єкта вимогам законів, прийнятих відповідно до них нормативно-правових актів, генеральних планів населених пунктів та іншої містобудівної документації, схем землеустрою і техніко-економічних обґрунтувань використання та охорони земель адміністративно-територіальних одиниць, проектів землеустрою щодо впорядкування територій населених пунктів, затверджених у встановленому законом порядку. При цьому, чинним законодавством не передбачено право суб`єкта владних повноважень відступати від положень статті 118 ЗК України.
Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду України від 10 грудня 2013 року справі № 21-358а13 та в постанові Верховного Суду від 27 лютого 2018 року в справі № 545/808/17.
Як вбачається з матеріалів справи, в якості підстави для відмови в наданні позивачам дозволів на розроблення проектів землеустрою, відповідач посилався на рішення № 355-VII від 18.09.2019 «Про проведення інвентаризації земель комунальної власності на території Холмської сільської ради». При цьому відповідач вказав, що  Холмською сільською радою вирішено приймати від громадян заяви про надання дозволу на розробку проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки для ведення особистого селянського господарства у власність на території Холмської сільської ради із земель комунальної власності лише по закінченню проведення інвентаризації земель комунальної власності, їх затвердження на сесії Холмської сільської ради та проведення загальних зборів села Холмське та селища Новохолмське.
Тобто, як вірно встановлено судом першої інстанції, рішеннями Холмської сільської ради Арцизького району Одеської області № 448-VII, 449-VII від 12.02.2020 позивачу відмовлено у наданні дозволів на розроблення проектів землеустрою щодо відведення земельних ділянок для ведення особистого селянських господарств у власність на території Холмської сільської ради Арцизького району Одеської області (за межами населених пунктів) у зв`язку з тим, що не закінчена інвентаризація земель, проте така підстава відмови не передбачена положеннями ч. 7 ст. 118 ЗК України.
За таких обставин, колегія суддів погоджується із висновками суду першої інстанції, що рішення Холмської сільської ради Арцизького району Одеської області № 448-VII, 449-VII від 12.02.2020 «Про відмову у наданні дозволу на розробку проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки для ведення особистого селянського господарства у власність на території Холмської сільської ради Арцизького району Одеської області (за межами населених пунктів)», якими заявникам відмовлено у наданні дозволів на розроблення проектів землеустрою щодо відведення земельних ділянок для ведення особистих селянських господарств у власність на території Холмської сільської ради Арцизького району Одеської області (за межами населених пунктів) на підставі того, що не закінчена інвентаризація земель, є необґрунтованими, протиправними та   такими, що не відповідають приписам ст.118 ЗК України, у зв`язку з чим підлягають скасуванню.
Доводи апелянта, що в результаті завершення процесу інвентаризації земель Холмською сільською радою Арцизького району Одеської області 04.06.2020 року прийняте рішення №479-VII «Про розподіл земель комунальної власності, що розташовані на території Холмської сільської ради», яке не було прийняте до уваги судом першої інстанції, колегія суддів оцінює критично, оскільки згідно вимог ч.2 ст. 77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень відповідач не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.
Водночас, колегія суддів звертає увагу на висновки Верховного Суду у складі Судової палати для розгляду справ щодо захисту соціальних прав Касаційного адміністративного суду, викладені у постанові від 17 грудня 2018 року (справа №509/4156/15-а), згідно яких відмовляючи у наданні дозволу, відповідний орган повинен навести усі підстави відмови. Водночас, рішення суб`єкта владних повноважень вважається прийнятим з порушенням норм Земельного кодексу України, та не може вважатися обґрунтованим, добросовісним і законним, якщо належних мотивів та причин такої відмови у вказаному рішенні органу місцевого самоврядування не наведено. 
Адміністративний суд під час перевірки правомірності рішення суб`єкта владних повноважень, повинен надати правову оцінку тим обставинам, які стали підставою для його прийняття та наведені безпосередньо у цьому рішенні, а не тим, які в подальшому були виявлені суб`єктом владних повноважень для доведення правомірності свого рішення.
З огляду на викладене, колегія суддів також критично оцінює доводи апелянта, що Холмська сільська рада Арцизького району Одеської області до закінчення процесу інвентаризації земель не мала достатніх підстав вважати, що вказані у графічних додатках до клопотань позивача ділянки є землями, якими орган місцевого самоврядування може розпоряджатися і вони не відносяться до категорії земель культурної спадщини, оскільки в основу оскаржуваних рішень Холмської сільської ради зазначені висновки не були покладені.
Щодо доводів апелянта, що 03.07.2020 року надані рішеннями Холмської сільської ради №504-671 дозволи на розробку землевпорядної документації на земельному масиві, на якому позивачка бажала отримати дозволи на розробку землевпорядної документації, колегія суддів зазначає, що згідно висновків Верховного Суду, викладених у постанові від 27 лютого 2018 року у справі № 545/808/17,  законодавством не визначено такого стану земельної ділянки як її перебування у стані відведення та не передбачено відмову у наданні дозволу на розроблення проекту землеустрою у зв`язку із наданням такого дозволу іншій особі.
Визначаючись із способом захисту порушеного права позивача, колегія суддів виходить з того, що з урахуванням висновків Верховного Суду, викладених у постанові від 27 лютого 2018 року у справі № 545/808/17, відповідач помилково вважає свої повноваження дискреційними, оскільки у разі настання визначених законодавством умов, відповідач зобов`язаний до вчинення конкретних дій - розглянути заяву позивача у встановленому законом порядку, а за умови відповідності заяви та доданих до неї документів вимогам законодавства - прийняти рішення про задоволення заяви. Підставою для відмови у задоволенні заяви позивача можуть бути лише визначені законом обставини. Відповідач не наділений повноваженнями за конкретних фактичних обставин діяти на власний розсуд - розглянути заяву, або ж ні; прийняти рішення про задоволення заяви, або ж рішення про відмову у її задоволенні. Визначальним є те, що у кожному конкретному випадку звернення особи із заявою, з урахуванням фактичних обставин, згідно із законом існує лише один правомірний варіант поведінки суб`єкта владних повноважень.
Частиною 7 ст. 118 Земельного кодексу України визначений перелік підстав для відмови у наданні дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки за результатами розгляду належним чином оформлених клопотання та додатків до нього, який є вичерпним.
Зобов`язання судом відповідача надати дозвіл на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки може мати місце лише у випадку, якщо судом встановлено відсутність таких підстав для відмови у видачі дозволу, які передбачені законом.

Адміністративний суд, з урахуванням фактичних обставин, зобов`язаний здійснити ефективне поновлення порушених прав, а не лише констатувати факт наявності неправомірних дій. Для цього адміністративний суд наділений відповідними повноваженнями, зокрема, ч. 4 ст. 245 КАС України визначено, що у випадку, визначеному п. 4 ч. 2 цієї статті, суд може зобов`язати відповідача - суб`єкта владних повноважень прийняти рішення на користь позивача, якщо для його прийняття виконано всі умови, визначені законом, і прийняття такого рішення не передбачає права суб`єкта владних повноважень діяти на власний розсуд.
При цьому, як вірно встановлено судом першої інстанції, матеріали справи свідчать, що Холмською сільською ради Арцизького району Одеської області вже двічі 27.11.2019 та 01.10.2020 надавалися відмови у наданні дозволів на розробку землевпорядної документації за клопотаннями ОСОБА_1  в інтересах її малолітніх дітей.
На підставі викладеного, колегія суддів погоджується із висновками суду першої інстанції, що даному випадку належним способом захисту позивача у спірних відносинах є зобов`язання Холмської сільської ради Арцизького району Одеської області надати дозволи на розроблення проектів землеустрою щодо відведення земельних ділянок безоплатно у власність для ведення особистих селянських господарств орієнтовною площею 2 га із земель сільськогосподарського призначення комунальної власності на території Холмської сільської ради Арцизького району Одеської області (за межами населених пунктів).
Щодо доводів апелянта в частині порушення судом першої інстанції норм процесуального права, а саме відкриття провадження по справі на шостий день після усунення недоліків, а також порушення строку розгляду справи, колегія суддів зазначає наступне.
Згідно положень ч.2 ст. 317 КАС України, порушення норм процесуального права може бути підставою для скасування або зміни рішення, якщо це порушення призвело до неправильного вирішення справи.
У відповідності до положень ч.3 ст.317 КАС України, порушення норм процесуального права є обов`язковою підставою для скасування судового рішення та ухвалення нового рішення суду, якщо: 1) справу розглянуто неповноважним складом суду; 2) в ухваленні судового рішення брав участь суддя, якому було заявлено відвід, і підстави його відводу визнано судом апеляційної інстанції обґрунтованими; 3) справу розглянуто адміністративним судом за відсутності будь-якого учасника справи, не повідомленого належним чином про дату, час і місце судового засідання, якщо такий учасник справи обґрунтовує свою апеляційну скаргу такою підставою; 4) суд прийняв рішення про права, свободи, інтереси та (або) обов`язки осіб, які не були залучені до участі у справі; 5) судове рішення не підписано будь-ким із суддів або підписано не тими суддями, які зазначені у судовому рішенні; 6) судове рішення ухвалено суддями, які не входили до складу колегії, що розглядала справу; 7) суд розглянув за правилами спрощеного позовного провадження справу, яка підлягала розгляду за правилами загального позовного провадження.
Враховуючи викладене, колегія суддів зазначає, що доводи скаржника жодним чином не спростовують обґрунтованості рішення суду попередньої інстанції, яке є предметом апеляційного оскарження, таким чином порушень норм процесуального права, які б призвели до неправильного вирішення даної справи у розумінні ч.2 ст. 317 КАС України судом апеляційної інстанції під час розгляду апеляційної скарги встановлено не було. Крім того, колегія суддів звертає увагу, що не було також встановлено порушень норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування судового рішення та ухвалення нового рішення суду у розумінні ч.3 ст.317 КАС України.
Враховуючи викладене, проаналізувавши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що вони не спростовують висновків суду першої інстанції, яким повно та правильно встановлено обставини справи і ухвалено судове рішення з дотриманням норм матеріального та процесуального права.
Згідно зі ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Враховуючи викладені обставини та з огляду на наведені положення законодавства, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а судове рішення без змін.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 292, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, суд, -
П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Холмської сільської ради Арцизького району Одеської області на рішення Одеського окружного   адміністративного   суду   від 07 вересня 2020 року – залишити без задоволення.
Рішення Одеського окружного   адміністративного   суду   від 07 вересня 2020 року  по   справі   за   позовом ОСОБА_1   в інтересах малолітніх дітей ОСОБА_2 та ОСОБА_3 до Холмської сільської ради Арцизького району Одеської області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії – залишити без змін.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення до Верховного Суду.

Головуючий суддя:                                                              М.П. Коваль

Суддя:                                                                                     С.Д. Домусчі

        Суддя:                                                                                     О. О. Кравець