ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 жовтня 2020 р. 	Справа № 520/12762/19	
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
головуючого судді: Мінаєвої О.М.
суддів: Донець Л.О. ,  Макаренко Я.М. 
за участю секретаря судового засідання  Лисенко К.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Головного управління Державної податкової служби у Харківській області на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 28.01.2020 року, головуючий суддя І інстанції: Білова О.В., м. Харків, повний текст складено 28.01.20 року у справі № 520/12762/19
за позовом                  товариства з обмеженою відповідальністю "Вектор 2017"      
до                       Головного управління Державної податкової служби у Харківській області, Державної податкової служби України                                 
про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Вектор 2017" (далі – позивач, ТОВ "Вектор 2017") звернулося до суду з адміністративним позовом до Головного управління ДПС у Харківській області (далі - ГУ ДПС у Харківській області), Державної податкової служби України (далі - ДПС України), в якому, із врахуванням ухвали Харківського окружного адміністративного суду від 25.11.2019 про роз`єднання в самостійні провадження позовних вимог в адміністративній справі № 520/12425/19 та виділення в окреме провадження позовних вимог, просило суд:
- скасувати рішення Комісії, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації (ГУ ДПС у Харківській області) від 09.09.2019 №1272597/41181580;
- зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати податкову накладну № 65 від 30.07.2019;
- стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Харківській області та Державної податкової служби України на користь ТОВ "Вектор 2017" судові витрати зі сплати судового збору. 
Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 28.01.2020 у справі № 520/12762/19 задоволено адміністративний позов ТОВ "Вектор 2017".
Визнано неправомірним та скасовано рішення Комісії, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації ГУ ДПС у Харківській області, від 09.09.2019 №1272597/41181580.
Зобов`язано Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну № 65 від 30.07.2019.
Стягнуто з ГУ ДПС у Харківській області за рахунок бюджетних асигнувань витрати по оплаті судового збору на користь ТОВ "Вектор 2017" у розмірі 960,50 грн.
Стягнуто з Державної податкової служби України за рахунок бюджетних асигнувань витрати по оплаті судового збору на користь ТОВ "Вектор 2017" у розмірі 960,50 грн.
Відповідач, ГУ ДПС у Харківській області, не погодившись з рішенням суду першої інстанції, подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на неправильне застосування судом першої інстанції норм  матеріального права, невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи, просить скасувати рішення Харківського окружного адміністративного суду від 28.01.2020 у справі № 520/12762/19 та прийняти нове судове рішення, яким у задоволенні позову ТОВ "Вектор 2017" відмовити.
В обгрунтування вимог апеляційної скарги відповідач посилається на те, що суд першої інстанції невірно застосував приписи п.201.16 ст.201 Податкового кодексу України. Рішення про реєстрацію/відмову у реєстрації податкової накладної приймається контролюючим органом за результатами оцінки наданих підприємством документів. Проте, позивачем не надано всі необхідні документи, достатні для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних
Позивач надав відзив на апеляційну скаргу, в якому, посилаючись на законність та обгрунтованість оскаржуваного судового рішення, просить залишити апеляційну скаргу без задоволення, рішення суду першої інстанції залишити без змін. Додатково позивач звертає увагу, що у зв`язку із зупиненням реєстрації податкових накладних, ТОВ "Вектор 2017" було надано на підтвердження господарської операції пояснення та відповідні документи стосовно здійснення перевезення товару, оскільки для послуг перевезення вантажів основним підтвердженням здійснення таких господарських операцій є товарно-транспортна накладна.
Колегія суддів, перевіривши рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, вважає, що вимоги апеляційної скарги не підлягають задоволенню, виходячи з наступного.
Судом першої інстанції встановлено та підтверджено в суді апеляційної інстанції, що ТОВ "Вектор 2017" зареєстровано юридичною особою. Видами діяльності підприємства за кодами КВЕД є: 52.29 Інша допоміжна діяльність у сфері транспорту (основний); 49.41 вантажний автомобільний транспорт.
Матеріалами справи підтверджено, що між ТОВ "Вектор 2017" (виконавець) та ПП “Сажев” (замовник) укладено договір надання транспортних послуг від 05.04.2018 № 05/05/18.
За умовами п. 1.1 Договору виконавець зобов`язується здійснити для замовника пов`язані з перевезенням вантажу замовника допоміжні операції, а саме: оформлення одержання вантажу, що прибуває, а також доставку вантажу зі складу вантажовідправника до складу вантажоодержувача.
Згідно з п.3.1. Договору за здійснення передбачених цим договором експедиційних операцій замовник сплачує виконавцеві суму згідно договору-заявки шляхом перерахування цієї грошової суми на поточний рахунок виконавця протягом 5-ти банківських днів.
На виконання умов цього договору від 05.04.2018, ТОВ “Вектор 2017” (експедитор) було укладено із ФОП ОСОБА_1 (перевізник) договір-заявку на перевезення вантажу від 27.07.2019 № 264.
За результатами виконання зазначених господарських операцій 30.07.2019 здійснено перевезення вантажу за маршрутом: м.Чорноморськ, Одеська обл. – м. Ватутіне, Черкаська обл., про що між ТОВ “Вектор 2017” та ФОП ОСОБА_1 складено Акт здачі-приймання наданих послуг від 30.07.2019 № 15 щодо перевезення вантажу, а між ТОВ “Вектор 2017” та ПП "Сажев" складено Акт здачі-прийняття виконаних робіт (наданих послуг) від 30.07.2019 № 00612/07 щодо надання транспортно-експедиційних послуг та позивачем виписано контрагенту - отримувачу транспортно-експедиційних послуг, рахунок-фактуру від 30.07.2019.
На підтвердження здійснення перевезення вантажу також складено товарно-транспортну накладну № 000058604 від 30.07.2019, в якій вказано маршрут перевезення вантажу, номери автомобілів, які залучалися до перевезення, кількість вантажу, дату подання автотранспорту.
31.07.2019 контрагентом позивача здійснено оплату отриманих транспортно-експедиційних послуг.
За першою подією (оформлення документів, що засвідчують факт надання транспортних послуг) ТОВ “Вектор 2017” сформовано податкову накладну № 65 від 30.07.2019, яку 12.08.2019 було подано на реєстрацію в Єдиному реєстрі податкових накладних.
12.08.2019 ТОВ “Вектор 2017” отримано квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної № 65 від 30.07.2019 у зв`язку з тим, що обсяг постачання товару/послуги 52.29 перевищує величину залишку обсягу придбання такого товару/послуги та обсягу його постачання, що відповідає вимогам пп.2.1 п.2 Критеріїв ризиковості здійснення операцій. Також вказано про відповідність податкової накладної пп.1.6 п.1 Критеріїв ризиковості платника податку. Запропоновано надати пояснення та/або копії документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної в Єдиному реєстр податкових накладних.
30.08.2019 позивачем через електронний кабінет платника податків надано пояснення щодо податкової накладної № 65 від 30.07.2019, реєстрацію якої зупинено. Зокрема, повідомлено про надання послуг допоміжної діяльності у сфері транспорту (код 52.29 згідно з ДКПП 016:2010), які безпосередньо пов`язані з організацією та забезпеченням перевезень експортного, імпортного або іншого вантажу за договором транспортних послуг. Підприємство використовує орендований транспорт. На підтвердження зазначених пояснень надано в електронному вигляді копії первинних документів.
Однак, позивачем було отримано рішення комісії ГУ ДПС в Харківській області №1272597/41181580 від 09.09.2019 про відмову в реєстрації податкової накладної № 65 від 30.07.2019 у зв`язку з ненаданням платником податку копій документів, а саме: розрахункових документів, банківських виписок з особових рахунків (т.42-43).
Не погодившись із зазначеними рішенням про відмову в реєстрації податкової накладної, ТОВ "Вектор 2017" звернулося з даним адміністративним позовом до суду.
Задовольняючи позов, суд першої інстанції виходив з обґрунтованості позовних вимог.
Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції з таких підстав.
Відповідно до абз.1 п.201.1 ст.201 Податкового кодексу України (тут і далі - в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.
Згідно із п.201.10 ст.201 Податкового кодексу України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.
Положеннями п.187.1 ст.187 Податкового кодексу України датою виникнення податкових зобов`язань з постачання товарів/послуг вважається дата, яка припадає на податковий період, протягом якого відбувається будь-яка з подій, що сталася раніше:
а) дата зарахування коштів від покупця/замовника на банківський рахунок платника податку як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню, а в разі постачання товарів/послуг за готівку - дата оприбуткування коштів у касі платника податку, а в разі відсутності такої - дата інкасації готівки у банківській установі, що обслуговує платника податку;
б) дата відвантаження товарів, а в разі експорту товарів - дата оформлення митної декларації, що засвідчує факт перетинання митного кордону України, оформлена відповідно до вимог митного законодавства, а для послуг - дата оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку.
Відповідно до абз.5, 9-12, 21 п.201.10 ст.201 Податкового кодексу України підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.
Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.
Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.
Помилки в реквізитах, визначених пунктом 201.1 цієї статті (крім коду товару згідно з УКТ ЗЕД), які не заважають ідентифікувати здійснену операцію, її зміст (товар/послугу, що постачаються), період, сторони та суму податкових зобов`язань, не можуть бути причиною неприйняття податкових накладних у електронному вигляді.
Квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування надсилається одночасно продавцю та покупцю платнику податку.
Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних встановлюється Кабінетом Міністрів України. Покупець має право звіряти дані отриманої податкової накладної на відповідність із даними Єдиного реєстру податкових накладних.
Згідно із п.п.14.1.60 п.14.1 ст.14 Податкового кодексу України Єдиний реєстр податкових накладних (далі – ЄРПН) - реєстр відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування, який ведеться центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику, в електронному вигляді згідно з наданими платниками податку на додану вартість електронними документами.
Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 № 1246 (у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 26.04.2017 № 341) зі змінами та доповненнями (далі – Порядок №1246).
Відповідно до пункту 2 Порядку № 1246 податкова накладна – це електронний документ, який складається платником податку на додану вартість (далі платник податку) відповідно до вимог Податкового кодексу України в електронній формі у затвердженому в установленому порядку форматі (стандарті) та надсилається для реєстрації.
Згідно пункту 12 Порядку № 1246 після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки, зокрема, щодо наявності підстав для зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування.
Відповідно до пункту 13 Порядку № 1246 за результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція).
Водночас, положеннями п.201.16 ст.201 Податкового кодексу України передбачено, що реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України. 
На час виникнення спірних відносин були чинними положення постанови Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 року № 117, якою затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі – Порядок зупинення №117), Порядок роботи комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації (далі – Порядок роботи комісій №117) та Порядок розгляду скарг на рішення комісій регіонального рівня, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації (далі - Порядок розгляду скарг №117).
При цьому колегія суддів враховує, що рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 05.06.2019 у справі № 826/12108/18 визнано протиправними та нечинними пункти 10, 20, 21 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого  постановою Кабінету Міністрів України № 117 від 21 лютого 2018 року "Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних".
Разом з тим, на час виникнення спірних правовідносин у січні 2020 року зазначене судове рішення не набрало законної сили, оскільки його залишено без змін лише постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 10 грудня 2019 року, а ухвалою Верховного Суду від 16.12.2019 зупинено дію рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 5 червня 2019 року та постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 10 грудня 2019 року у справі.
Таким чином, положення вищевказаних Порядків підлягали застосуванню на час виникнення спірних відносин у серпні-вересні 2019 року.
Відповідно до пункту 5 Порядку зупинення №117 податкова накладна / розрахунок коригування, які підлягають моніторингу, перевіряються на відповідність критеріям ризиковості платника податку, критеріям ризиковості здійснення операцій та показникам позитивної податкової історії платника податку.
Згідно із пунктом 6 Порядку зупинення №117 у разі коли за результатами моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає критеріям ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної / розрахунку коригування зупиняється.
У разі коли за результатами моніторингу податкова накладна / розрахунок коригування відповідають критеріям ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної / розрахунку коригування, складених платником податку, який має позитивну податкову історію платника податку, реєстрація таких податкової накладної / розрахунку коригування зупиняється.
При цьому, положеннями пп.20.1.45 п.20.1 ст.20 Податкового кодексу України передбачено, що контролюючі органи мають право здійснювати щоденну обробку даних та інформації електронного кабінету, необхідних для виконання покладених на них функцій з адміністрування податкового законодавства та законодавства з інших питань, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючий орган, що включає, зокрема, прийняття, обробку та аналіз документів та даних платників податків, здійснення повноважень, передбачених законом, які можуть бути реалізовані в електронній формі за допомогою засобів електронного зв`язку.
Отже, контролюючий орган здійснює моніторинг податкових накладних/розрахунків коригування шляхом аналізу наявної податкової інформації, що міститься в інформаційних ресурсах податкових органів.
Здійснюючи моніторинг, контролюючий орган виявляє ризик порушення норм податкового законодавства, який проявляється у ймовірності складання та надання податкової накладної з порушенням Податкового кодексу України та неможливості здійснення операцій з постачання товарів/послуг дані про які зазначені у податковій накладній/розрахунку коригування та/або ймовірності уникнення платником податку виконання свого податкового обов`язку.
Разом з тим, з аналізу наведених приписів чинного на час виникнення спірних відносин законодавства слідує, що підставами для зупинення реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування контролюючими органами може бути наступна відповідність одному із критеріїв: 1) платника податку - критеріям ризиковості платника податку; 2) податкової накладної/розрахунку коригування критеріям ризиковості здійснення операції.
Відповідно до пунктів 12 та 13 Порядку зупинення №117 у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі контролюючий орган протягом операційного дня надсилає (в електронній формі у текстовому форматі) в автоматичному режимі платнику податку квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування. Така квитанція є підтвердженням зупинення такої реєстрації.
У квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування зазначаються: 1) номер та дата складання податкової накладної / розрахунку коригування; 2) порядковий номер, номенклатура товарів/послуг продавця, код товару згідно з УКТЗЕД / послуги згідно з Державним класифікатором продукції та послуг, зазначені у податковій накладній / розрахунку коригування, реєстрація яких зупинена; 3) критерій(ї) ризиковості платника податку та/або критерій(ї) ризиковості здійснення операцій, на підставі якого(их) зупинено реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі, із розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку; 4) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі.
Як вбачається з електронної квитанції щодо зупинення реєстрації податкової накладної № 65 від 30.07.2019, її реєстрацію зупинено відповідно до п.201.16 ст.201 Податкового кодексу України, оскільки податкова накладна відповідає вимогам підпункту 2.1 пункту 2 "Критеріїв ризиковості здійснення операцій" та підпункту 1.6 пункту 1 "Критеріїв ризиковості платника податку". Запропоновано надати пояснення та/або копії документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної в ЄРПН.
Згідно із п.10 Порядку зупинення №117 критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку, визначає ДФС та надсилає на погодження Мінфіну в електронній формі через систему електронної взаємодії органів виконавчої влади. 
Мінфін у дводенний строк погоджує або надсилає ДФС на доопрацювання визначені у цьому пункті критерії та перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку. 
ДФС оприлюднює на своєму офіційному веб-сайті погоджені критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку.
Станом на 12.08.2019 (час зупинення реєстрації податкової накладної № 65 від 30.07.2019 в ЄРПН) чинними були "Критерії ризиковості платника податку" та 2Критерії ризиковості здійснення операцій", погоджені листом Міністерства фінансів України від 06.08.2019 №26010-06-5/20111, зареєстровані в ДФС за № 1962/99-99-29-01-01 від 07.08.2019, затверджені 07.08.2019 в.о.голови Державної фіскальної служби України, оприлюднені Державною фіскальною службою України на її офіційному веб-сайті та введені в дію 08.08.2019.  
Так, відповідно до пп.1.6 п.1 "Критеріїв ризиковості платника податку" комісії головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС можуть розглядати питання щодо встановлення ризиковості платника податків, а саме:
керівник платника податку та/або головний бухгалтер, та/або особа, що має право підпису, згідно з даними Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань,  зареєстровані (перереєстровані) за адресою, що знаходиться на тимчасово окупованих територіях у Донецькій та Луганській областях і тимчасово окупованій території, в розумінні Закону України «Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України»;
платник податку – юридична особа, який не має відкритих рахунків у банківських установах, крім рахунків в органах Державної казначейської служби України (крім бюджетних установ);
платник податку, посадова особа та/або засновник якого був посадовою особою та/або засновником суб`єкта господарювання, якого ліквідовано за процедурою банкрутства протягом останніх трьох років;
платником податку не подано контролюючому органу податкову звітність з податку на додану вартість за два останні звітні періоди всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та абзацу першого пункту 49.2 і пункту 49.18 статті 49 Податкового кодексу України;
платником податку на прибуток не подано контролюючому органу фінансову звітність за останній звітний період всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та пункту 46.2 статті 46 Податкового кодексу України (далі – Кодекс);
в органах ДФС наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі поточної діяльності при реалізації покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданій на реєстрацію податковій накладній/розрахунку коригування.
Колегія суддів зазначає, що у разі зупинення реєстрації податкової накладної на підставі вказаного вище підпункту контролюючий орган має вказати чіткі підстави зупинення реєстрації податкової накладної.
Загальними вимогами, які висуваються до актів індивідуальної дії, як акта правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення податковим органом конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття.
Можливість надання платником податків вичерпного переліку документів на підтвердження правомірності формування та подання податкової накладної прямо залежить від чіткого визначення фіскальним органом конкретного виду критерію оцінки ступеня ризиків. Вживання податковим органом загального посилання на пункт 1.6 Критеріїв, без наведення відповідного підпункту, є неконкретизованим та призводить до необґрунтованого обмеження права платника податків бути повідомленим про необхідність надання документів відповідно до критерію зупинення реєстрації податкової накладної, а не будь-яких на власний розсуд.
Проте, надіслана позивачу електронна квитанція щодо зупинення реєстрації податкової накладної № 65 від 30.07.2019 містило лише посилання на загальний пункт 1.6 "Критеріїв ризиковості платника податку" без зазначення, які конкретно підстави слугували підставами для зупинення реєстрації податкової накладної позивача. 
Згідно із пп.2.1. п.2 "Критеріїв ризиковості здійснення операцій" операція, відображена у податковій накладній/розрахунку коригування, відповідає критеріям ризиковості здійснення операцій, якщо обсяг постачання товару/послуги, зазначений у податковій накладній/розрахунку коригування до податкової накладної на збільшення суми податкових зобов`язань, яку(ий) подано на реєстрацію до Єдиного реєстру податкових накладних (далі – Реєстр), дорівнює або перевищує величину залишку, що визначається як різниця обсягу придбання на митній території України такого товару/послуги (крім обсягу придбання товарів/послуг за операціями, які звільнені від оподаткування та підлягають оподаткуванню за нульовою ставкою) та/або ввезення на митну територію України такого товару, зазначеного з 01 січня 2017 року в отриманих податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих в Реєстрі, і митних деклараціях, збільшеного у 1,5 рази, та обсягу постачання відповідного товару/послуги, зазначеного у податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих з 01 січня 2017 року в Реєстрі, і переважання в такому залишку (більше 75 відсотків загального такого залишку) товарів з кодами згідно з УКТ ЗЕД та послуг з кодами згідно з ДКПП, перелік яких визначено ДФС відповідно до додатка, та відсутність товару/послуги, зазначеного/зазначеної в податковій накладній, яка подана на реєстрацію в Реєстрі, в Таблиці даних платника податку як товару/послуги, що на постійній основі постачається (виготовляється).
Колегія суддів звертає увагу, що позивач надає послуги з перевезення вантажів на постійній основі, основним видом діяльності товариства відповідно до інформації в ЄДР є інша допоміжна діяльність у сфері транспорту (код КВЕД 52.29), іншим видом діяльності вказана діяльність за КВЕД 49.41 “вантажний автомобільний транспорт”. 
Крім того слід враховувати, що у додатку до листа ДФС України від 07.08.2019 “Перелік кодів товарів згідно з УКТ ЗЕД, кодів продукції та послуг згідно з ДКПП, які застосовуються для визначення відповідності податкових накладних/розрахунків коригування, які подано на реєстрацію до Єдиного реєстру податкових накладних критеріям ризиковості здійснення операції при здійсненні моніторингу” взагалі відсутні транспортні послуги. 
Таким чином, підстави застосування податковим органом п. 2.1 "Критеріїв ризиковості здійснення операцій" жодним чином не обґрунтовані відповідачами.
При цьому колегія суддів відмічає, що зі змісту квитанції контролюючого органу про зупинення реєстрації податкової накладної не вбачається, які саме документи необхідно надати позивачу для прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних, а також не зазначено відповідне рішення, яким ТОВ "Вектор 2017" віднесено до переліку ризикових платників.
Відповідно до пункту 14 Порядку зупинення №117 перелік документів, необхідних для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, включає в себе: договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлені повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачена договором та/або законодавством.
Згідно із пунктом 15 Порядку зупинення №117 письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 14 цього Порядку, платник податку має право подати до контролюючого органу протягом 365 календарних днів, що настають за датою виникнення податкового зобов`язання, відображеного у податковій накладній / розрахунку коригування.
Платник податку має право подати письмові пояснення та копії документів до декількох податкових накладних/розрахунків коригування, якщо такі податкові накладні/розрахунки коригування складені на одного отримувача - платника податку за одним і тим самим договором або якщо в таких податкових накладних / розрахунках коригування відображені однотипні операції (з однаковими кодами товарів згідно з УКТЗЕД або кодами послуг згідно з Державним класифікатором продукції та послуг).
Позивачем, на виконання зазначених вимог через автоматизовану систему на адресу Головного управління ДПС у Харківській області направлено письмові пояснення з документальним підтвердженням здійснення господарських операцій з ПП "Сажев". В поясненнях зазначено короткий опис здійсненої господарської операції та долучено копії відповідних первинних документів.
Відповідно до пункту 21 Порядку зупинення №117 підставами для прийняття комісіями контролюючих органів рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування є:
ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено;
ненадання платником податку копій документів відповідно до підпункту 4 пункту 13 цього Порядку;
надання платником податку копій документів, які складені з порушенням законодавства
Згідно із пунктом 21 Порядку роботи комісій №117 комісія контролюючого органу перевіряє подані платником податку копії документів щодо їх достовірності шляхом звірки даних, які містяться в таких копіях документів, з даними, що надходять або можуть бути отримані з інших джерел інформації (реєстри, що ведуться державними органами, документи, зокрема електронні).
Отже, рішення про відмову у реєстрації податкової накладної приймається у разі не підтвердження платником податків документально інформації, зазначеної у податковій накладній, реєстрацію якої зупинено.
При цьому слід враховувати, що здійснення моніторингу відповідності податкових накладних/розрахунків коригування критеріям оцінки ступеня ризиків є превентивним заходом, спрямованим на убезпечення від безпідставного формування податкового кредиту за операціями, що не підтверджені первинними документами або підтверджені платником податку копіями документів, які складені з порушенням законодавства.
Разом з тим, здійснення моніторингу не повинне підміняти за своїм змістом проведення податкових перевірок як способу реалізації владних управлінських функцій податкового органу.
Комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН при ГУ ДПС в Харківській області було прийнято оскаржуване рішення №1272597/41181580 від 09.09.2019 про відмову у реєстрації вказаних податкових накладних в ЄРПН через ненадання позивачем до контролюючого органу копій первинних документів.
Колегія суддів звертає увагу, що матеріалами справи підтверджується направлення позивачем разом із поясненнями до податкового органу первинних документів стосовно надання послуг контрагенту щодо здійснення перевезення вантажу, в тому числі акту здачі-прийняття виконаних робіт (наданих послуг) від 30.07.2019 № 00612/07 щодо надання ТОВ "Вектор 2017" транспортно-експедиційних послуг та товарно-транспортної накладної від 30.07.2019 № 000058604, яка підтверджує здійснення перевезення вантажу.
Податковий орган не заперечує та не надає доказів стосовно ненадання позивачем документів, зазначених у якості додатків до пояснень.
Колегія суддів зазначає, що можливість надання платником податків вичерпного переліку документів на підтвердження правомірності формування та подання податкової накладної прямо залежить від чіткого визначення фіскальним органом конкретного виду критерію оцінки ступеня ризиків. Вживання податковим органом загального посилання на Критеріїв оцінки, без наведення конкретних підстав, є неконкретизованим та призводить до необґрунтованого обмеження права платника податків бути повідомленим про необхідність надання документів за вичерпним переліком, відповідно до критерію зупинення реєстрації податкової накладної, а не будь-яких на власний розсуд.
Невиконання контролюючим органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості спірного рішення як акта індивідуальної дії призводить до його протиправності.
Наведене узгоджується із правовим висновком Верховного Суду, викладеним в постановах від 23.10.2018 року у справі № 822/1817/18, від 29.11.2018 року у справі № П/811/1669/17, від 04.12.2018 року у справі № 821/1173/17.
При цьому, судом, із врахуванням превентивності здійснення моніторингу відповідності податкових накладних/розрахунків коригування критеріям оцінки ступеня ризиків, було досліджено які саме первинні документи було отримано контролюючим органом від позивача разом із поясненнями, у зв`язку з чим суд прийшов до висновку про надання позивачем достатніх документів на підтвердження як постачання товарів контрагентам, так і їх попереднє придбання позивачем.
Разом з тим, щодо доводів апелянта про ненадання позивачем до податкового органу серед документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної, актів прийому-передачі товарно-матеріальних цінностей, документів складського обліку, колегія суддів звертає увагу, що ненадання вказаних документів згідно зі змістом оскаржуваного рішення (а.с.43) не слугувало підставою для його прийняття.
Більше того, враховуючи зміст здійснюваної господарської операції стосовно надання транспортних послуг подібні документи  взагалі не стосуються таких послуг та не надаються перевізникові, тому обґрунтування прийнятого відповідачем рішення посиланням на їх ненадання до повідомлення є безпідставним. 
Інших обставин відповідачем достатніми та беззаперечними доказами не доведено.
Враховуючи вищенаведене, колегія суддів погоджується з рішенням суду першої інстанції щодо обгрунтованості позовних вимог ТОВ "Вектор 2017" про визнання неправомірним та скасування рішення Комісії, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації ГУ ДПС у Харківській області, від 09.09.2019 №1272597/41181580. 
У разі відмови платнику податку на додану вартість в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних належним способом захисту порушеного права в судовому порядку є позовні вимоги про визнання протиправним та скасування рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування та, як наслідок, зобов`язання відповідний контролюючий орган вчинити дії щодо реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Наведений висновок узгоджується з правовою позицією Верховного Суду наведеній у постанові Верховного Суду від 07.02.2020 року по справі №826/11086/18, яку відповідно до ч.5 ст.242 КАС України колегія суддів враховує при виборі та застосуванні норм права до спірних правовідносин.
Разом з тим, спосіб відновлення порушеного права має бути ефективним та таким, який виключає подальші протиправні рішення, дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, а у випадку невиконання або неналежного виконання рішення не виникала б необхідність повторного звернення до суду, а здійснювалося примусове виконання рішення.
Надаючи правову оцінку належності обраного заявником способу захисту, слід зважати й на його ефективність з точки зору статті 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.
Зокрема, абзацами 5, 6, та 7 вступної частини Рекомендації Rec (2004) 6 Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам "Щодо вдосконалення національних засобів правового захисту", ухваленої на 114-й сесії 12.05.2004, передбачено, що, відповідно до вимог статті 13 Конвенції, держави-члени зобов`язуються забезпечити будь-якій особі, що звертається з оскарженням порушення її прав і свобод, викладених в Конвенції, ефективний засіб правового захисту в національному органі; крім обов`язку впровадити такі ефективні засоби правового захисту у світлі прецедентної практики Європейського суду з прав людини, на держави покладається загальний обов`язок розв`язувати проблеми, що лежать в основі виявлених порушень; саме держави-члени повинні забезпечити ефективність таких національних засобів як з правової, так і практичної точок зору, і щоб їх застосування могло привести до вирішення скарги по суті та належного відшкодування за будь-яке виявлене порушення.
У пункті 145 рішення від 15.11.1996 у справі "Чахал проти Об`єднаного Королівства" (Chahal v. the United Kingdom, (22414/93) [1996] ECHR 54) Європейський суд з прав людини зазначив, що стаття 13 гарантує на національному рівні ефективні правові засоби для здійснення прав і свобод, що передбачаються Конвенцією, незалежно від того, яким чином вони виражені в правовій системі тієї чи іншої країни. Суть цієї статті зводиться до вимоги надати заявникові такі міри правового захисту на національному рівні, що дозволили б компетентному державному органові розглядати по суті скарги на порушення положень Конвенції й надавати відповідний судовий захист, хоча держави - учасники Конвенції мають деяку свободу розсуду щодо того, яким чином вони забезпечують при цьому виконання своїх зобов`язань.
Отже, ефективний засіб правового захисту у розумінні статті 13 Конвенції має забезпечити поновлення порушеного права і одержання особою бажаного результату.
Згідно зі статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.
Пунктами 19, 20 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою КМ України № 1246 від 29.12.2010 (зі змінами), передбачено, що податкова накладна та/або розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструється у день настання однієї з таких подій: прийняття в установленому порядку та набрання чинності рішенням про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування; набрання рішенням суду законної сили про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування (у разі надходження до ДФС відповідного рішення); неприйняття та/або відсутність реєстрації в установленому порядку рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. У разі надходження до ДФС рішення суду про реєстрацію або скасування реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування, яке набрало законної сили, такі податкові накладні та/або розрахунки коригування реєструються після проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), або їх реєстрація скасовується. При цьому датою реєстрації або скасування реєстрації вважається день, зазначений в такому рішенні, або день набрання законної сили рішенням суду.
Беручи до уваги викладене, колегія суддів приходить до висновку про те, що належним та ефективним способом захисту права позивача буде зобов`язання Державної податкової служби України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних спірні податкові накладні, подані ТОВ "Вектор 2017".
За таких обставин, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про обґрунтованість позовних вимог ТОВ "Вектор 2017" щодо зобов`язання Державної податкової служби України (код ЄДРПОУ 43005393) зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну № 65 від 30.07.2019.
Згідно з ч.2 ст.2 Кодексу адміністративного судочинства України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження  надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо, з дотриманням  принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням  необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів осіб і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку. 
Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, установлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Згідно зі ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
Відповідно до ч. 1 ст. 316 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
За таких обставин, колегія суддів, переглянувши у межах апеляційної скарги рішення суду першої інстанції, вважає, що суд першої інстанції правильно встановив фактичні обставини справи, ретельно дослідив наявні докази, дав їм належну оцінку та прийняв законне та обґрунтоване рішення у відповідності з вимогами норм матеріального та  процесуального права. Доводи апеляційної скарги, з наведених підстав, висновків суду не спростовують.   
Керуючись ст. ст. 245, 246, 250, 315, 316, 321, 322, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління Державної податкової служби у Харківській області залишити без задоволення.
Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 28.01.2020 року у справі № 520/12762/19 залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України. 

Головуючий суддя 		О.М. Мінаєва 	
Судді	   	Л.О. Донець    Я.М. Макаренко   	
Постанова складена в повному обсязі  29.10.20 р.