Ухвала
26 жовтня 2020 року
м. Київ
справа №  686/305/19
провадження № 51-5080ск20
Верховний Суд колегією суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:
головуючого          ОСОБА_1 ,
суддів                        ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
розглянувши спільну касаційну скаргу  ОСОБА_4 та його захисника ОСОБА_5  
на ухвалу Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 18 травня 2020 року та ухвалу Хмельницького апеляційного суду від 27 липня 2020 року, 
встановив:
ухвалою Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 18 травня 
2020 року відносно ОСОБА_4 застосовано примусові заходи медичного характеру
в умовах психіатричного закладу зі звичайним наглядом.
Ухвалою Хмельницького апеляційного суду від 27 липня 2020 року рішення суду першої інстанції змінено, виключено з мотивувальної частини посилання на корисливий мотив дій ОСОБА_4 при вчиненні суспільно небезпечних діянь.
ОСОБА_4 та його захисник ОСОБА_5  звернулись до суду зі спільною касаційною скаргою на вищевказані судові рішення.
Перевіривши касаційну скаргу на відповідність вимогам ст. 427 КПК, колегія суддів дійшла висновку, що її слід залишити без руху, встановивши строк для усунення недоліків.
Так, згідно з вказаною статтею в касаційній скарзі, крім іншого, має бути наведено обґрунтування вимог особи, яка подала касаційну скаргу, із зазначенням того, у чому полягає незаконність чи необґрунтованість судового рішення.
Відповідно до вимог ч. 1 ст. 438 КПК підставами для скасування або зміни судового рішення судом касаційної інстанції є: істотне порушення вимог кримінального процесуального закону; неправильне застосування закону України про кримінальну відповідальність; невідповідність призначеного покарання ступеню тяжкості кримінального правопорушення та особі засудженого. 
При вирішенні питання про наявність зазначених у ч. 1 ст. 438 КПК підстав 
суд касаційної інстанції має керуватися статтями 412 - 414 КПК.
Посилаючись на незаконність судових рішень, особа, яка подає касаційну скаргу, повинна вказати на конкретні порушення закону, передбачені у ст. 438 КПК,
що є підставою для їх зміни чи скасування, а також належним чином обґрунтувати свої доводи. 
У касаційній скарзі ОСОБА_4 та його захисник ОСОБА_5  посилаються на істотні порушення вимог кримінального процесуального закону.
За змістом ст. 412 КПК істотними порушеннями вимог кримінального процесуального закону є такі порушення вимог КПК, які перешкодили чи могли перешкодити суду ухвалити законне та обґрунтоване судове рішення. В частині 2 зазначеної статті визначено перелік підстав за наявності яких судове рішення у будь-якому разі підлягає скасуванню.
Однак, ОСОБА_4 та його захисник ОСОБА_5 посилаючись на істотні порушення вимог кримінального процесуального закону, обґрунтування зазначеним доводам 
не наводять, а також не зазначають, яким чином ці порушення вплинули на законність та обґрунтованість судових рішень та були б обов`язковою підставою для їх скасування касаційним судом. Натомість, як убачається з касаційної скарги, вони вказують про невідповідність висновків суду фактичним обставинам справи та не погоджується з оцінкою доказів, наявних у матеріалах провадження, надаючи їм власну оцінку, що відповідно до вимог ст. 438 КПК, не є підставою для скасування чи зміни судових рішень судом касаційної інстанції.
Крім того, порушуючи питання про скасування судових рішень і закриття кримінального провадження на підставі п. 3 ч. 1 ст. 284 КПК, ОСОБА_4 та його захисник 
ОСОБА_5 не наводять відповідного обґрунтування, яке б стало підставою для прийняття касаційним судом такого рішення.
Наявність вказаних недоліків та відсутність у скарзі належного обґрунтування, зважаючи на те, що суд касаційної інстанції переглядає судові рішення в межах касаційної скарги, перешкоджає вирішенню питання про відкриття касаційного провадження.
Відповідно до ст. 429 КПК суд касаційної інстанції, встановивши, що касаційну скаргу подано без додержання вимог, передбачених ст. 427 КПК, постановляє ухвалу
про залишення касаційної скарги без руху, в якій зазначаються недоліки скарги
і встановлюється строк, необхідний для їх усунення, що не може перевищувати п`ятнадцяти днів із дня отримання ухвали особою, котра подала касаційну скаргу.
Врахувавши вищенаведене, керуючись положеннями ст. 429 КПК, з огляду
на те, що касаційну скаргу подано без додержання вимог, передбачених ст. 427 КПК, колегія суддів дійшла висновку, що скаргу необхідно залишити без руху і надати строк на усунення недоліків.
Керуючись ст. 429 КПК, Суд
постановив:
Касаційну скаргу ОСОБА_4 та його захисника ОСОБА_5 залишити без руху та встановити строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків касаційної скарги – п`ятнадцять днів із дня її отримання.
Роз`яснити, що касаційна скарга повертається в разі, якщо особа в установлений строк не усунула недоліків касаційної скарги, залишеної без руху.
Ухвала оскарженню не підлягає.
 
ОСОБА_1 	ОСОБА_6 	ОСОБА_3 	
Судді: