Ухвала
 
20 жовтня 2020 року
 
м. Київ
 
справа № 693/1491/19
провадження № 61-15047ск20
 
Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Гулейкова І. Ю.,                вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Черкаського апеляційного суду від 23 вересня 2020 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Жашківської районної централізованої бібліотечної системи, сектору культури, молоді та спорту Жашківської районної державної адміністрації, Жашківської районної державної адміністрації, Жашківської районної ради про отримання приміщення у власність за набувальною давністю,
 
ВСТАНОВИВ:
 
ОСОБА_1 у жовтні 2020 року засобами поштового зв`язку звернувся до Верховного Суду з касаційною скаргою на ухвалу Черкаського апеляційного суду від 23 вересня 2020 року у вищевказаній справі, в якій просить скасувати зазначене судове рішення та направити справу для продовження розгляду до суду апеляційної інстанції.
 
Разом з касаційною скаргою ОСОБА_1 подає клопотання, в якому просить звільнити його від сплати судового збору посилаючись на скрутний майновий стан. До клопотання додає скріншот першої сторінки електронної декларації про дохід від зайняття підприємницькою діяльністю, копію податкової декларації платника єдиного податку юридичної особи за перше півріччя 2020 року Приватного підприємства «Ваша газета» директором та засновником є заявник, копію довідки Приватного підприємства «Ваша газета» від 02 вересня 2020 року про те, що ОСОБА_1 протягом ІІ кварталу 2020 року не отримував дивідендів, компенсації особистих витрат та інших доходів від підприємницької діяльності; копію довідки Товариства з обмеженою відповідальністю «ЦІТ Діамант-Україна» від 02 вересня 2020 року директором та засновником якого є ОСОБА_1 про те, що останній не отримував дивідендів, компенсації особистих витрат та інших доходів від підприємницької діяльності з 2014 року і по час надання довідки; копію довідки Громадської організації «Міжнародна Спілка Громадського контролю»» від 02 вересня 2020 року головою якої є ОСОБА_1 про те, що останній не винагороду за громадську діяльність протягом 2020 року та попередніх років; копію військового квитка ОСОБА_1 та медичні документи про стан здоров`я ОСОБА_1 . 
 
Згідно з частинами першою та третьою статті 136 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.
 
Спеціальним законом, який визначає правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору, є Закон України «Про судовий збір».
 
Відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.
 
Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) вказав, що інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовувати накладення фінансових обмежень на доступ особи до суду. Положення пункту 1 статті 6 Конвенції про виконання зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але й може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави; не означає воно й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах і так само це положення не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах (Рішення ЄСПЛ у справі «Креуз проти Польщі» («Kreuz v. Poland») від 19 червня 2001 року, пункт 59).
 
Оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового стану (рішення ЄСПЛ «Kniat v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункт 44; рішення ЄСПЛ «Jedamski and Jedamska v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункти 63-64).
 
ОСОБА_1 не надав належних доказів на підтвердження того, що сума судового збору перевищує 5 відсотків його річного доходжу за попередній календарний рік - 2019, та що його майновий стан перешкоджає сплаті судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі. Посилання на те, що заявник здійснює громадську діяльність, є членом громадської організації та присяжним Жашківського районного суду Черкаської області, не є підставою для звільнення його від сплати судового збору за подання касаційної скарги, а тому клопотання задоволенню не підлягає.
 
У зв`язку з наведеним, ОСОБА_1 необхідно або звернутись до суду з іншим клопотанням про звільнення від сплати судового збору з наданням доказів, що підтверджують неможливість сплати ним судового збору або сплатити судовий збір за подання касаційної скарги до Верховного Суду з урахуванням наступного.
 
Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.  
 
Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України «Про судовий збір».
 
Згідно з частиною першою статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
 
Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» встановлено, що з 01 січня 2020 року прожитковий мінімум для працездатних осіб складає     2 102,00 грн.
 
Згідно з підпунктом 9 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір за подання касаційної скарги на ухвалу суду; заяви про приєднання до апеляційної чи касаційної скарги на ухвалу суду фізичною особою складає                   0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
 
Таким чином, скаржнику необхідно сплатити судовий збір за подання касаційної скарги у розмірі 420,40 грн (2 102,00 грн х 0,2).
 
Судовий збір має бути перераховано або внесено за такими реквізитами: отримувач коштів - УК у Печер. р-ні/Печерс. р-н; код отримувача (за ЄДРПОУ) - 38004897; банк отримувача - Казначейство України (ЕАП); код банку отримувача (МФО) - 899998; рахунок отримувача - UA288999980313151207000026007; код класифікації доходів бюджету - 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд, 055)»; символ звітності банку - 207.
 
Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати документ, що підтверджує його сплату.
 
Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.
 
Керуючись статтями 136, 185, 392, 393 ЦПК України, статтею 8 Закону України «Про судовий збір»
 
УХВАЛИВ:
 
В задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору за подання касаційної скарги відмовити.
 
Касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Черкаського апеляційного суду від 23 вересня 2020 року залишити без руху та надати для усунення зазначених вище недоліків строк до 20 листопада 2020 року, але не більше десяти днів з дня вручення цієї ухвали.
 
У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявникові.
 
Ухвала оскарженню не підлягає.

 
Суддя                                                                                                             І. Ю. Гулейков