ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 грудня 2020 р. 	Справа № 480/1979/20	
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
Головуючого судді: Перцової Т.С.,
Суддів: Русанової В.Б. ,  Жигилія С.П. ,

розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Недригайлівського ДНЗ ясла-садок "Барвінок" на рішення Сумського окружного адміністративного суду від 23.06.2020, головуючий суддя І інстанції: Л.М. Опімах, м. Суми, по справі № 480/1979/20
за позовом     Управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Сумській області  
до             Недригайлівського ДНЗ ясла-садок "Барвінок"                     
про застосування заходів реагування,
ВСТАНОВИВ

27 березня 2020 року Управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Сумській області (надалі – позивач, У ДСНС у Сумській області) звернувся до Сумського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Недригайлівського ДНЗ ясла-садок "Барвінок" (надалі – відповідач, Недригайлівський ДНЗ), в якій просив застосувати захід реагування до Недригайлівського ДНЗ, зареєстрованого за адресою: Сумська область, Недригайлівський район, смт Недригайлів, вул. Сумська 8, код ЄДРПОУ 26265701, у вигляді зупинення експлуатації будівлі Недригайлівського ДНЗ за адресою: Сумська область, Недригайлівський район, смт Недригайлів, вул. Сумська 8, до повного усунення порушень вимог законодавства з питань пожежної безпеки, виявлених під час перевірки, а саме пунктів 2-11 Акту № 14 від 26.02.2020, шляхом - опечатування, опломбування, знеструмлення.
Позовні вимоги мотивовано тим, що в ході перевірки будівель Недригайлівського ДНЗ, зареєстрованого за адресою: Сумська область, Недригайлівський район, смт Недригайлів, вул. Сумська 8 були виявлені численні порушення вимог законодавства у сфері пожежної безпеки, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей, та в подальшому можуть призвести до тяжких наслідків у сфері пожежної та техногенної безпеки, що у свою чергу, є підставою для застосування заходів реагування за порушення вимог законодавства з питань пожежної безпеки.
Рішенням Сумського окружного адміністративного суду від 23.06.2020 по справі № 480/1979/20 адміністративний позов Управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Сумській області (40016, м. Суми, вул. Сергія Табали (Сєвєра), 70, код ЄДРПОУ 38602403) до Недригайлівського ДНЗ (42100, Сумська область, Недригайлівський район, смт. Недригайлів, вул. Сумська, 8, код ЄДРПОУ 26265701) про застосування заходів реагування задоволено.
Застосовано захід реагування до Недригайлівського ДНЗ, зареєстрованого за адресою: Сумська область, Недригайлівський район, смт Недригайлів, вул. Сумська 8, код ЄДРПОУ 26265701, у вигляді зупинення експлуатації будівлі Недригайлівського ДНЗ за адресою: Сумська область, Недригайлівський район, смт Недригайлів, вул. Сумська 8, до повного усунення порушень вимог законодавства з питань пожежної безпеки, виявлених під час перевірки, а саме пунктів 2-11 Акту № 14 від 26.02.2020, шляхом - опечатування, опломбування, знеструмлення.
Не погодившись із вказаним рішенням суду першої інстанції, Недригайлівським ДНЗ подано апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на неповне з`ясування обставин справи, просить суд апеляційної інстанції рішення Сумського окружного адміністративного суду від 23.06.2020 по справі № 480/1979/20 скасувати та прийняти нове рішення, яким відмовити у задоволенні позовних вимог.
В обґрунтування вимог апеляційної скарги зазначив, що захід реагування у вигляді повного зупинення роботи підприємства до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки є крайнім заходом, обрання якого є доцільним лише у разі, якщо виявлені порушення реально створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей. Вказує, що на даний час відповідачем були частково усунуті порушення, зазначені в акті перевірки № 14 від 26.02.2020 на підтвердження чого посилається на акт перевірки від 30.07.2020 № 25. Вважає, що порушення, які залишились неусуненими безпосередньо не несуть загрозу життю та здоров`ю людей та поступово усуваються. Посилаючись на викладені доводи, вважає недоцільним застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації.
Позивач, в надісланому до суду письмовому відзиві, просив суд апеляційної інстанції залишити апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржуване рішення суду першої інстанції - без змін. Вказав, що порушення, встановлені в ході проведення перевірки відповідачем не усунуті в повному обсязі, та серед них є такі, що створюють реальну загрозу для життя та здоров`я людей.
Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 313 КАС України суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).
Згідно з ч. 4 ст. 229 КАС України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Колегія суддів, вислухавши суддю-доповідача, перевіривши в межах апеляційної скарги рішення суду першої інстанції, доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з огляду на таке.
Судом першої інстанції встановлено, що період з 25 по 26 лютого 2020 року відповідно до наказу Управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Сумській області від 24.02.2020 № 3 позивачем проведено позапланову перевірку Недригайлівського ДНЗ (ясла-садок) "Барвінок" Недригайлівської селищної ради Недригайлівського району Сумської області за адресою: Сумська область, Недригайлівський район, смт. Недригайлів, вул. Сумська, 8, щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, за результатами якої складено Акт від 26.02.2020 № 14 (а.с.12,14-21).
Проведеною перевіркою виявлені порушення вимог нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, а саме:
- при вході в будівлю дошкільного навчального закладу (тамбур) допускається влаштування на шляху евакуації горючих матеріалів (пластику), що є порушенням п.п. 2.17, 2.23 розділу ІІІ Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України № 1417 від 30.12.2014, які зареєстровані в Міністерстві юстиції України 05.03.2015 за №252/26697, (надалі – ППБУ);
- двері на шляху евакуації з приміщень ізостудії та старшої групи відчиняються не в напрямку виходу, що є порушенням п.п. 2.27 розділу ІІІ ППБУ;
- при вході в будівлю дошкільного навчального закладу допускається улаштування порогів на шляху евакуації вище 0,05 м, що є порушенням п.п. 2.37 розділу ІІІ ППБУ;
- допускається використання на шляху евакуації дверей зі склом, що при руйнуванні утворює скалки, що є порушенням п.п. 2.37 розділу ІІІ ППБУ;
- двері виходів до сходових кліток та приміщень безпосередньо на сходові клітки не обладнані пристроями для самозачинення та ущільненнями в притулах, що є порушенням п.п. 2.37 розділу ІІІ ППБУ;
- в приміщенні для зберігання харчових продуктів і навісові для зберіганні дров допускається прокладання незахищених проводів по горючій основі, а саме по дерев`яним конструкціям , що є порушенням п.п. 1.12 розділу ІV ППБУ;
- в коридорі біля кабінету медсестри, при вході до музичної зали, при вході в ізостудію допускається заклеювання електричних проводів горючим матеріалом (шпалерами), що є порушенням п.п. 1.12 розділу ІV ППБУ;
- не здійснено захист будівель, споруд та зовнішніх установок від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів відповідно до вимог ДСТУ EN632305:2012 Блискавкозахист, що є порушенням п.п. 1.21 розділу ІV ППБУ;
- приміщення будівлі не обладнані системою протипожежного захисту автоматичною системою протипожежного захисту (автоматична система оповіщення про пожежу, системою протипожежного спостереження тощо) відповідно до вимог ДБН В.2.5.-56:2014 "Інженерне обладнання будинків і споруд. Системи протипожежного захисту", що є порушенням п.п. 1.2 розділу VІ ППБУ;
- з`єднання, відгалуження та окінцювання жил проводів і кабелів не здійснено за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів в приміщеннях дошкільного навчального закладу, що є порушенням п.п. 1.6 розділу ІV ППБУ.
Наявність вказаних порушень вимог законодавства у сфері пожежної, техногенної безпеки, цивільного захисту, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей, які зафіксовані в акті перевірки № 14 від 26.02.2020, та їх неусунення у встановленому законом порядку слугувало підставою для звернення У ДСНС у Сумській області до суду з даним позовом.
Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з наявності підстав для зупинення експлуатації будівель Недригайлівського ДНЗ шляхом її знеструмлення з опечатуванням пристроїв відключення джерел електропостачання, з огляду на відсутність доказів усунення усіх виявлених в ході перевірки позивачем порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей.
Колегія суддів погоджується з таким висновком суду першої інстанції, з огляду на наступне.
Відповідно до абз. 2 ст. 1 Закону України від 05.04.2007 № 877-V “Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності” (далі по тексту - Закон № 877-V) державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.
Як встановлено частиною 1 статті 3 Закону № 877-V, державний нагляд (контроль), серед іншого, здійснюється за принципами пріоритетності безпеки у питаннях життя і здоров`я людини, функціонування і розвитку суспільства, середовища проживання і життєдіяльності перед будь-якими іншими інтересами і цілями у сфері господарської діяльності; гарантування прав та законних інтересів кожного суб`єкта господарювання; презумпції правомірності діяльності суб`єкта господарювання у разі, якщо норма закону чи іншого нормативно-правового акта, виданого на підставі закону, або якщо норми різних законів чи різних нормативно-правових актів допускають неоднозначне (множинне) трактування прав та обов`язків суб`єкта господарювання та/або повноважень органу державного нагляду (контролю); недопущення встановлення планових показників чи будь-якого іншого планування щодо притягнення суб`єктів господарювання до відповідальності та застосування до них санкцій; здійснення державного нагляду (контролю) на основі принципу оцінки ризиків та доцільності.
Частиною 1 статті 4 Закону № 877-V передбачено, що державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб`єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом.
Пунктом 1 Положення про Державну службу України з надзвичайних ситуацій, затвердженого Указом Президента України від 16.12.2015 № 1052 (надалі - Положення № 1052) визначено, що Державна служба України з надзвичайних ситуацій (ДСНС) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра внутрішніх справ і який реалізує державну політику у сфері цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, а також гідрометеорологічної діяльності.
За визначенням пп. 2 п. 3 Положення № 1052, основним завданням ДСНС України є здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням та виконанням вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки, цивільного захисту, за діяльністю аварійно-рятувальних служб.
Постановою Кабінету Міністрів України від 21 січня 2013 року № 33 Про утворення територіальних органів Державної служби з надзвичайних ситуацій та визнання такими, що втратили чинність, деяких Постанов Кабінету Міністрів України, утворені як юридичні особи публічного права територіальні органи Державної служби з надзвичайних ситуацій, яким є Управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Сумській області.
Управління є територіальним органом виконавчої влади з питань забезпечення реалізації державної політики у сферах цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки, рятувальних справах та гасіннях пожеж, профілактики травматизму невиробничого характеру, та діє на підставі Положення про Управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Сумській області.
Управління, згідно з покладеними на нього завданнями на відповідній території, здійснює безпосередньо та через підпорядковані підрозділи нагляд (контроль) за додержанням і виконанням вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки і цивільного захисту місцевими органами виконавчої влади органами місцевого самоврядування, підприємствами, установами і організаціями усіх форм власності, іншими суб`єктами господарювання, а також громадянами України, іноземцями та особами без громадянства; здійснює інші повноваження, визначені законами України та покладені на ДСНС України Президентом України.
Пунктом 3 Типового положення про територіальні органи міністерства та іншого центрального органу виконавчої влади, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25 травня 2011 року № 563, визначено, що завданням територіальних органів є реалізація повноважень міністерства та іншого центрального органу виконавчої влади на території відповідної адміністративно-територіальної одиниці.
Відносини, пов`язані із захистом населення, територій, навколишнього природного середовища та майна від надзвичайних ситуацій, реагуванням на них, функціонуванням єдиної державної системи цивільного захисту урегульовано Кодексом цивільного захисту України від 02.10.2012 №5403-VI (далі по тексту - Кодекс цивільного захисту України).
Статтею 64 Кодексу цивільного захисту України передбачено, що центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб. Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення. До складу центрального органу виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, і його територіальних органів входять: органи державного нагляду у сфері пожежного нагляду; органи державного нагляду у сфері цивільного захисту і техногенної безпеки; підрозділи забезпечення та інші структурні підрозділи.
Згідно зі статтею 66 Кодексу цивільного захисту України центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону.
Відповідно до п.п. 11, 12 ч. 1 ст. 67 Кодексу цивільного захисту України до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить складення актів перевірок, приписів про усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки у разі виявлення таких порушень; звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.
У разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом. (ч. 2 ст. 68 Кодексу цивільного захисту України).
Згідно з ч. 1 ст. 70 Кодексу цивільного захисту України підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є, серед іншого, недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами.
Повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду (ч. 2 ст. 70 Кодексу цивільного захисту України).
Системний аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що встановлення факту порушення вимог законодавства у сфері пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, та у подальшому може призвести до тяжких наслідків у цій сфері, є достатньою підставою для застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожеже-небезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту.
Наказом Міністерства внутрішніх справ України 30.12.2014 за № 1417 затверджені Правила пожежної безпеки України (далі по тексту - ППБУ), які встановлюють загальні вимоги з пожежної безпеки до будівель, споруд різного призначення та прилеглих до них територій, іншого нерухомого майна, обладнання, устаткування, що експлуатуються, будівельних майданчиків, а також під час проведення робіт з будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту, технічного переоснащення будівель та споруд (п.1 Розділу І). Ці Правила є обов`язковими для виконання суб`єктами господарювання, органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, які перебувають в Україні на законних підставах (п.2 Розділу І). Центральні органи виконавчої влади з урахуванням специфічних умов та особливостей щодо забезпечення пожежної безпеки об`єктів, віднесених до їх сфери управління, за необхідності видають галузеві правила пожежної безпеки, які не повинні суперечити цим Правилам та знижувати їх вимоги (п.3 Розділу 1).
Відповідно до пункту 4 розділу I ППБУ пожежна безпека повинна забезпечуватися шляхом проведення організаційних заходів та технічних засобів, спрямованих на запобігання пожежам, забезпечення безпеки людей, зниження можливих майнових втрат і зменшення негативних екологічних наслідків у разі їх виникнення, створення умов для успішного гасіння пожеж.
Надаючи оцінку порушенням, встановленим в акті перевірки № 14 від 26.02.2020, колегія суддів зазначає наступне.
Щодо зафіксованого в акті перевірки порушень відповідачем п.п. 2.17, 2.23 розділу ІІІ ППБУ (п. 2 акту перевірки № 14 від 26.02.2020), колегія суддів зазначає про таке.
Відповідно до п. 2.17 розділу ІІІ ППБУ у приміщеннях громадського призначення (крім приміщень, розташованих у будинках V ступеня вогнестійкості), в яких можливе перебування 50 та більше осіб, опорядження (облицювання) стін та стель забороняється з матеріалів з вищою пожежною небезпекою, ніж: Г2, В2, Д2, Т2 - для приміщень, у яких можливе перебування до 1500 осіб; Г1, В1, Д1, Т2 - для приміщень, у яких можливе перебування 1500 та більше осіб.
Згідно з п. 2.23 розділу ІІІ ППБУ забороняється зменшувати кількість та розміри евакуаційних виходів з будівель і приміщень, класи вогнестійкості несучих та огороджувальних конструкцій, застосовувати будівельні матеріали з вищими показниками пожежної небезпеки, змінювати інженерні та планувальні рішення й умови освітлення згідно з нормованою вимогою.
Отже, те, що при вході в будівлю дошкільного навчального закладу (тамбур) допускається влаштування на шляху евакуації горючих матеріалів (пластику), може призвести до того, що у випадку пожежі сприятиме розповсюдженню вогню та шкідливих продуктів горіння на шляху евакуації, що робить неможливим евакуацію людей.
Закриття такого виходу та використання запасного виходу не може бути розцінено як належне усунення вказаного порушення, оскільки призводить до нового порушення, визначеного п. 2.23 розділу ІІІ ППБУ.
Щодо зафіксованого в акті перевірки порушення п.п. 2.27, 2.37 розділу ІІІ ППБУ (п. 3-6 акту перевірки № 14 від 26.02.2020), колегія суддів зазначає про таке.
Згідно з п.п. 2.27, 2.37 розділу ІІІ ППБУ двері на шляхах евакуації повинні відчинятися в напрямку виходу з будівель (приміщень). За наявності людей у приміщенні двері евакуаційних виходів можуть зачинятися лише на внутрішні запори, які відчиняються зсередини без ключа. Не допускається:
улаштовувати на шляхах евакуації пороги, виступи, турнікети, двері розсувні, підйомні, такі, що обертаються, та інші пристрої, які перешкоджають вільній евакуації людей;
заміняти скло, що не дає скалок при руйнуванні, на звичайне у дверях;
знімати пристрої для самозачинення дверей сходових кліток, коридорів, холів, тамбурів, а також фіксувати самозакривні двері у відчиненому положенні.
Отже, встановлені у п. 3-5 акту перевірки порушення, а саме, відчинення дверей на шляхах евакуації з приміщень ізостудії та старшої групи не в напрямку виходу, улаштування порогів на шляхах евакуації, використання у дверях скла, що при руйнуванні утворює скалки очевидно перешкоджатимуть безпечній евакуації людей під час пожежі, а порушення, встановлене у п. 6 акту перевірки щодо не обладнання пристроями для самозачинення та ущільненням у притулах дверей виходів до сходових кліток та приміщень у випадку пожежі сприятимуть розповсюдженню продуктів горіння на сходову клітину, що може значно ускладнити або унеможливити евакуацію людей.
Щодо порушень, зафіксованих у п.п. 7-8 акту перевірки № 14 від 26.02.2020, які полягали в тому що в приміщенні для зберігання харчових продуктів і навісові для зберігання дров допускається прокладання незахищених проводів по горючій основі, а саме по дерев`яним конструкціям, та те, що в коридорі біля кабінету медсестри, при вході до музичної зали, при вході в ізостудію допускається заклеювання електричних проводів горючим матеріалом (шпалерами), є порушенням п.п. 1.12 розділу ІV ППБУ.
Так, п.п. 1.12 розділу ІV ППБУ встановлено, що відстань від кабелів та ізольованих проводів, прокладених відкрито, до місць відкритого зберігання (розміщення) горючих матеріалів повинна бути не менше 1 метра. У разі відкритого прокладання незахищених проводів та захищених проводів (кабелів) з оболонками з горючих матеріалів відстань від них до горючих основ (конструкцій, деталей) повинна становити не менше 0,01 метра. У разі неможливості забезпечити вказану відстань провід (кабель) слід відокремлювати від горючої поверхні шаром негорючого матеріалу, який виступає з кожного боку проводу (кабелю) не менше ніж на 0,01 метра. У разі прихованого прокладання таких проводів (кабелів) їх необхідно ізолювати від горючих основ (конструкцій) суцільним шаром негорючого матеріалу, що підтверджується актом проведення прихованих робіт.
Вказані порушення у випадку короткого замикання/іскріння може викликати займання горючих матеріалів, що реально може викликати пожежу.
Надані відповідачем, на підтвердження усунення низки порушень, разом із відзивом на позов світлини стін та дверей, на переконання суду не є належними доказами усунення порушень, відображених у п.п. 3, 5, 6, 7, 8 акту перевірки № 14 від 26.02.2020, оскільки з них неможливо встановити місце та час де такі світлини були зроблені.
Щодо порушення п.п. 1.21 розділу ІV ППБУ (п. 9 акту перевірки № 14 від 26.02.2020), яке проявилося у нездійсненні захисту будівель, споруд та зовнішніх установок від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів відповідно до вимог ДСТУ EN632305:2012 Блискавкозахист, колегією суддів встановлено неступне.
Згідно з п.1.21 глави 1 розділу ІV ППБУ захист будівель, споруд та зовнішніх установок від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів, а також їх перевірку необхідно виконувати відповідно до вимог ДСТУ Б В.2.5-38:2008 «Інженерне обладнання будинків і споруд. Улаштування блискавкозахисту будівель і споруд».
Доказів усунення вказаного порушення відповідачем не надано.
Колегія суддів зазначає, що відсутність блисковкозахисту може призвести до пожежі внаслідок прямого удару блискавки або вторинних її проявів, загибелі людей та значних матеріальних збитків.
Щодо зафіксованого в акті перевірки № 14 від 26.02.2020 порушення пункту 1.2 глави 2 розділу ІІІ ППБУ (п. 10 акту перевірки № 14 від 26.02.2020), а саме, будівлі закладу не обладнано засобами оповіщення людей про пожежу, слід вказати таке.
Відповідачем на підтвердження усунення вказаного порушення долучено до матеріалів справи перші сторінки Робочого проекту “Система протипожежного захисту приміщень у складі: системи пожежної сигналізації, системи оповіщення про пожежу та системи централізованого пожежного спостерігання Недригайлівський Дошкільний навчальний заклад (ясла – садок) «Барвінок» Недригайлівської селищної ради, по вул. Сумська, 8 в смт Недригайлів, Сумської області.”, виготовлений за замовленням відділу освіти, сім`ї, молоді та спорту Недригайлівської селищної ради, разом з цим, доказів проведення тестування пожежної сигналізації та введення в експлуатацію пожежної сигналізацій не надано.
Тобто, вказане порушення лишилося не усунутим станом на момент розгляду справи в суді першої інстанції.
Твердження відповідача про те, що законодавець пов`язує настання реальної загрози життю та здоров`ю людей від пожежі виключно з обставинами, які можуть призвести до займання та розповсюдження вогню, а метою встановлення протипожежного захисту є вчасне виявлення займання, тобто вже існуючої пожежі, колегія суддів вважає хибним, оскільки несвоєчасне повідомлення про пожежу призводить реальну загрозу для життя та здоров`я людей, які перебувають у цій будівлі, а при своєчасній обізнаності про пожежу відповідальні особи відповідача мають час на те, щоб провести безпечну евакуацію дітей та працівників відповідача, що призведе до мінімізації можливих негативних наслідків для життя та здоров`я людей у випадку виникнення пожежі.
Щодо порушення п.п. 1.6 розділу ІV ППБУ (п. 11 акту перевірки № 14 від 26.02.2020), слід зазначити наступне.
Відповідно до п.п. 1.6 розділу ІV ППБУ з`єднання, відгалуження та окінцювання жил проводів і кабелів мають здійснюватися за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів. Місця з`єднання жил проводів і кабелів, а також з`єднувальні та відгалужувальні затискачі повинні мати мінімальний перехідний опір, щоб уникнути їх перегрівання і пошкодження ізоляції стиків. Втрати опору ізоляції на стиках повинні бути не більше втрат опору ізоляції на цілих жилах цих проводів і кабелів.
Наданий акт прийому-передачі виконання послуг № 78 від 23.03.2020 про надання послуги по з`єднанню живлячих проводів в розподільчих коробках у Недригайлівській ДНЗ у кількості 70 шт, не може вважатися належним доказом усунення порушення у вигляді здійснення за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів в приміщеннях дошкільного навчального закладу з`єднання, відгалуження та окінцювання жил проводів і кабелів, оскільки у суду відсутня інформація щодо кількості об`єктів, по яким відповідач мав провести відповідні роботи.
Посилання відповідача на наказ «Про усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки» від 02.03.2020 №14-ОД, план заходів на усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, наказ «Про виконання плану заходів щодо Усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки» від 20.03.2020 №17-ОД, лист від № 01-19/7 від 02.03.2020, інформацію про усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки від 23.03.2020 №01-19/18, проектно-кошторисна документація від 08.05.2020, лист №445/01-21 від 08.05.2020 щодо виділення коштів, засвідчує лише намір усунути виявленя порушення, однак не може беззастережно підтверджувати усунення порушень, викладених у акті перевірки № 14 від 26.02.2020.
При цьому, колегія суддів звертає увагу на той факт, що у плані заходів усунення порушень, затверджених наказом від 02.03.2020 № 14-ОД, визначено, що порушення п.п. 2, 4, 9, 10 акту перевірки № 14 від 26.02.2020 мали бути усунуті до 01.09.2020, однак відповідачем не надано належних доказів усунення вказаних порушень станом на момент розгляду цієї справи в суді апеляційної інстанції у строк, встановлений позивачем. 
Колегія суддів зазначає, що наданий відповідачем акт позапланової перевірки заходу державного контролю від 30.07.2020 № 25, яким зафіксовано усунення низки порушень, викладених у п. 1, 3, 5-8, 11 акту перевірки № 14 від 26.02.2020, після чого лишилися не усунутими порушення п.п. 2, 4, 9, 10 акту перевірки № 14 від 26.02.2020, прийнято позивачем вже після винесення рішення судом першої інстанції, яке є предметом апеляційного перегляду, а тому не є доказом відсутності таких порушень на час звернення до суду з цим позовом та на дату прийняття рішення у цій справі Сумським окружним адміністративним судом
Крім того, відповідачем фактично не усунуті порушення п. 2, 4, 9, 10 акту перевірки.
Такі порушення, як влаштування на шляху евакуації горючих матеріалів (пластику) при вході в будівлю дошкільного навчального закладу (тамбур), улаштування порогів на шляху евакуації вище 0,05 м при вході в будівлю дошкільного навчального закладу, відсутність захисту будівель, споруд та зовнішніх установок від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів, відсутність обладнання приміщення будівлі системою протипожежного захисту автоматичною системою протипожежного захисту (автоматична система оповіщення про пожежу, системою протипожежного спостереження тощо) не є формальними, а можуть призвести до займання і відсутності необхідної системи заходів для уникнення пожежі, забезпечення своєчасного її виявлення та гасіння, попередження людей про небезпеку.
Поряд з цим, колегія суддів вказує на те, що під час розгляду цієї справи в суді першої інстанції відповідачем не було надано доказів на підтвердження усунення порушень, зафіксованих в акті № 14 від 26.02.2020 в повному обсязі.
Доводи відповідача про те, що органом державного нагляду не обґрунтовано наявності підстав для повного зупинення експлуатації приміщення навчального закладу, колегія суддів вважає помилковими, оскільки позивач, звертаючись до суду, чітко вказав, у чому саме полягає загроза для життя та здоров`я людей, які знаходяться у будівлях Недригайлівського ДНЗ, та до яких наслідків може призвести подальше існування тих порушень, які зафіксовані актом перевірки та не усунені відповідачем, а саме – пожежа.
Отже, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції про те, що станом на час винесення рішення Сумського окружного адміністративного суду від 23.06.2020 по справі № 480/1979/20 порушення, викладені у п. 2-11 акту перевірки, створювали реальну загрозу життю та здоров`ю людей (як персоналу об`єкту, так й іншим громадянам, учням закладу, а також особам, які будуть здійснювати гасіння виниклої пожежі).
За визначенням першого речення статті 2 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, право кожного на життя охороняється законом. Цей припис зобов`язує державу вживати належних заходів для захисту життя осіб, які знаходяться під її юрисдикцією. Слід зазначити, що це зобов`язання повинно тлумачитися як таке, що застосовується в контексті будь-якої діяльності, публічної чи ні, в якій право на життя може бути поставлене під сумнів.
Відповідно до ст. 3 Конституції України людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.
В силу ст. 3 Закону № 877-V державний нагляд (контроль) здійснюється, зокрема, за принципом пріоритетності безпеки у питаннях життя і здоров`я людини, функціонування і розвитку суспільства, середовища проживання і життєдіяльності перед будь-якими іншими інтересами і цілями у сфері господарської діяльності.
Згідно з п.п. 1, 3, 4 ч. 1 ст. 7 Кодексу цивільного захисту України цивільний захист здійснюється за такими основними принципами: гарантування та забезпечення державою конституційних прав громадян на захист життя, здоров`я та власності; пріоритетності завдань, спрямованих на рятування життя та збереження здоров`я громадян; максимально можливого, економічно обґрунтованого зменшення ризику виникнення надзвичайних ситуацій.
За визначенням п.п. 25, 32, 33 ст. 1 Кодексу цивільного захисту України небезпечна подія - подія, у тому числі катастрофа, аварія, пожежа, стихійне лихо, епідемія, епізоотія, епіфітотія, яка за своїми наслідками становить загрозу життю або здоров`ю населення чи призводить до завдання матеріальних збитків; пожежа - неконтрольований процес знищування або пошкодження вогнем майна, під час якого виникають чинники, небезпечні для істот та навколишнього природного середовища; пожежна безпека - відсутність неприпустимого ризику виникнення і розвитку пожеж та пов`язаної з ними можливості завдання шкоди живим істотам, матеріальним цінностям і довкіллю.
Враховуючи викладене, пожежа є небезпечною подією, а загроза виникнення пожежі, проти якої не заперечує відповідач, у разі перебування людей на об`єкті, і є тим чинником, що призводить до загрози їх життю та здоров`ю. В свою чергу забезпечення державою конституційних прав громадян на захист життя, здоров`я та власності від невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій має пріоритетне значення.
Недодержання суб`єктами господарювання вимог у сфері техногенної та пожежної безпеки призводить до невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій та, відповідно, ризику завдання шкоди життю і здоров`ю населення.
Колегія суддів зазначає, що такий захід реагування, як повне або часткове зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту не є санкцією за порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, а є превентивним заходом, який спрямований на недопущення існування невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій та, відповідно, ризику завдання шкоди життю і здоров`ю населення.
Крім того, застосування до відповідача заходу реагування має також спонукаючий характер, направлений на забезпечення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки.
Враховуючи вищенаведене, слід дійти висновку, що порушення, виявлені під час перевірки Недригайлівського ДНЗ та не усунуті на момент винесення рішення судом першої інстанції, у своїй сукупності становили загрозу життю людей, які перебувають у цих приміщеннях, оскільки у разі виникнення пожежі могли призвести до швидкого розповсюдження вогню та продуктів горіння та створити перешкоди евакуації людей, ускладнити роботу фахівців та працівників закладу та уповільнити роботу щодо гасіння пожежі, що в свою чергу вимагає вжиття заходів реагування у вигляді зупинення експлуатації будівлі.
Доводи апелянта про те, що виявлені перевіркою порушення не створюють явної та очевидної небезпеки для життя та здоров`я людей, а тому не є підставою для зупинення експлуатації будівель Недригайлівського ДНЗ, колегія суддів вважає неприйнятними, оскільки в силу п.1 ч.1 ст.70 КЦЗ України недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами, є беззаперечною підставою для звернення позивача до адміністративного суду з позовом про застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи об`єкта.
З огляду на викладене, незгода відповідача з порушеннями, які залишились неусунутими за результатами перевірки, проведеної 30.07.2020, та на момент винесення рішення судом першої інстанції від 23.06.2020, а також посилання на несуттєвість останніх, не є підставою для задоволення вимог апеляційної скарги.
При цьому, колегія суддів зауважує, що застосування заходу реагування має тимчасовий характер, період дії якого залежить безпосередньо від факту усунення Недригайлівським ДНЗ виявлених порушень, а тому повне зупинення експлуатації об`єкту з огляду на реальність загрози життю та здоров`ю людей є обґрунтованим.
Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 28.02.2019 по справі № 810/2400/18, від 16.05.2019 по справі № 812/1296/18, від 07.08.2019 по справі № 810/1820/18, від 26.02.2020 по справі № 826/7073/18, від 27.02.2020 по справі № 560/2619/19, від 19.02.2020 по справі № 804/5713/16, від 23.01.2020 по справі № 814/1272/18, яка в силу приписів ч.5 ст.242 КАС України враховується судом апеляційної інстанції.
Відтак, вірним є висновок суду першої інстанції щодо наявності підстав для зупинення експлуатації будівель Недригайлівського ДНЗ, шляхом її знеструмлення з опечатуванням пристроїв відключення джерел електропостачання до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей.
При цьому, колегія суддів зазначає, що порушення, які зумовили звернення позивача з цим позовом, не були остаточно усунуті навіть в ході апеляційного розгляду справи, доказів зворотного відповідачам не надано.
З одного боку, фактичне усунення частини порушень після винесення рішення судом першої інстанції не може бути визнано підставою для скасування по суті вірного рішення суду першої інстанції, оскільки під час його винесення такі обставини не існували, а з іншого боку, порушення, які лишилися неусунутими є серйозними та такими, що створюють реальну небезпеку життю та здоров`ю людей, а відтак є достатніми для задоволення позовних вимог в повному обсязі.
Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
На підставі викладеного, колегія суддів, погоджуючись з висновками суду першої інстанції вважає, що суд дійшов вичерпних юридичних висновків щодо встановлення фактичних обставин справи і правильно застосував до спірних правовідносин норми матеріального та процесуального права.
Доводи апеляційної скарги, з наведених вище підстав, висновків суду в цій частині не спростовують.
Керуючись ч. 4 ст. 229, ч. 4 ст. 241, ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 326-329, 361, 363, 365 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, - 

ПОСТАНОВИВ

Апеляційну скаргу Недригайлівського ДНЗ ясла-садок "Барвінок" - залишити без задоволення.
Рішення Сумського окружного адміністративного суду від 23.06.2020 по справі № 480/1979/20 - залишити без змін. 
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий суддя 	(підпис)	Т.С. Перцова 	
Судді	(підпис)  (підпис) 	В.Б. Русанова    С.П. Жигилій