ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 листопада 2020 року	Львів	Справа № 260/1834/19 пров. № А/857/9039/20	

Восьмий апеляційний адміністративний суд у складі:

головуючого судді                                                 Коваля Р.Й.,
суддів                                                                      Гуляка В.В.,
                                                                                Онишкевича Т.В.,
з участю секретаря судового засідання               Марцинковської О.М.,  
позивача                                                                   ОСОБА_1 ,
представника позивача                                          Росохи Т.Й.,   
представника відповідача                                      Славича Б.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Львові апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 17 червня 2020 року (прийняте у м. Ужгород суддею Калинич Я.М.; складене у повному обсязі 26 червня 2020 року) в адміністративній справі № 260/1834/19 за позовом ОСОБА_1 до Закарпатської обласної державної адміністрації про визнання протиправним та скасування висновку, скасування розпорядження, поновлення на посаді, 

                                                      В С Т А Н О В И В :

У грудні 2019 року ОСОБА_1 через представника - адвоката Шпуганича В.П. звернувся до Закарпатського окружного адміністративного суду із вказаним позовом та, з урахуванням заяви про збільшення позовних вимог, просив:
- визнати протиправним і скасувати висновок щодо оцінювання результатів службової діяльності у 2019 році державних службовців які займають посади державної служби категорії «Б», призначення на посаду та звільнення з посади яких здійснюється головою обласної державної адміністрації відносно нього, як начальника відділу запобігання і виявлення корупції та взаємодії з правоохоронними органами обласної державної адміністрації, який затверджено розпорядженням Закарпатської обласної державної адміністрації (далі - Закарпатська ОДА) від 11 грудня 2019 року № 1132-Р;
- визнати протиправним і скасувати розпорядження Закарпатської ОДА від 16 грудня 2019 р. № 116-р про звільнення його з посади начальника відділу запобігання і виявлення корупції та взаємодії з правоохоронними органами Закарпатської ОДА;
- визнати протиправним і скасувати розпорядження Закарпатської ОДА від 02 січня 2019 року № 2-р про внесення змін до розпорядження Закарпатської ОДА від 16 грудня 2019 року № 116-р про його звільнення;
- поновити його на посаді начальника відділу запобігання і виявлення корупції та взаємодії з правоохоронними органами Закарпатської ОДА.
Позов обґрунтовував тим, що з 2017 року він обіймав посаду начальника відділу запобігання та виявлення корупції та взаємодії з правоохоронними органами відповідача. 
18 грудня 2018 року голова Закарпатської ОДА затвердив завдання та ключові показники результативності, ефективності та якості державного службовця який обіймає посаду державної служби категорії «Б» на 2019 рік, а 29 листопада 2019 року - результати виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В». За результатами оцінювання за завдання йому виставлено такі бали: п. 1 - 1 бал, п. 2 - 1 бал, п. 3 - 1 бал, п. 4 - 2 бали; загалом за завдання - 1,5 бала, що свідчить про отримання негативної оцінки з боку керівництва; передумовою складання висновку про результати оцінювання був його звіт. 
Розпорядженням від 11.12.2019 № 112-Р Закарпатська ОДА затвердила висновок щодо оцінювання результатів службової діяльності у 2019 році державних службовців, які займають посади державної служби категорії «Б», призначення по посаду та звільнення з посади яких здійснюється головою ОДА, яким його службова діяльність оцінена негативно. Розпорядженням Закарпатської ОДА від 16.12.2019 № 116-р його звільнено із займаної посади, у зв`язку з отриманням негативної оцінки за результатами оцінювання службової діяльності у 2019 році. 
Вважає, що оцінювання його службової діяльності проведено необ`єктивно, упереджено, без урахування досягнутих результатів з виконання поставлених завдань, з ігноруванням фактів та кількісних показників, наведених ним у звіті з виконання завдань за ключовими показниками результативності, ефективності та якості службової діяльності у 2019 році. Оскаржуване розпорядження було прийняте під час перебування його на лікарняному, а зміни до цього розпорядження були внесено в.о. голови Закарпатської ОДА, у якого не було підстав та повноважень для внесення цих змін.

Рішенням Закарпатського окружного адміністративного суду від 17 червня 2020 року в задоволенні позову відмовлено.

Не погодившись із цим рішенням, його оскаржив позивач ОСОБА_1 , який вважає, що рішення суду першої інстанції прийняте без урахування фактичних обставин справи та з порушенням норм матеріального і процесуального права. Тому просив скасувати рішення суду першої інстанції і ухвалити нове рішення про задоволення його позовних вимог у повному обсязі.
Вимоги апеляційної скарги обґрунтовує загалом тими ж обставинами, що й вимоги позовної заяви. Вказав, що суд першої інстанції взагалі не взяв до уваги його доводів, зокрема письмовий звіт про результати роботи за 2019 рік, де чітко розписано виконання ним всіх завдань, як і його усне заперечення на відзив відповідача на позовну заяву. Зазначив, що оцінювані завдання виконувались ним сумлінно, своєчасно та у повному обсязі; надав арґументи на спростування висновків і рішень голови ОДА. Також вважає, що всі наведені відповідачем факти є голослівними, а виставлені оцінки належним чином не обґрунтовані, що не дозволяє зробити висновок про невиконання ним завдань, або про несвоєчасне їх виконання. Вказав, що за час роботи на займаній посаді у нього не було жодного нагадування, зауваження, попередження, стягнення чи догани про його некомпетентність чи відповідність займаній посаді. Навпаки, йому та працівникам очолюваного ним відділу надавались щомісячні премії за сумлінно і своєчасно виконану роботу. Вказав на помилкові висновки відповідача щодо викладених ним у звіті обставин, некомпетентність осіб, які оцінювали його завдання та проводили оціночну бесіду, а також те, що наголошував у суді першої інстанції про те, яка робота ним проводилась з приводу виконання оцінюваних завдань. А щодо висновків за результатами оціночної бесіди про низький рівень обізнаності з особливостями власної роботи, суттєвому коригуванні проєктів документів тощо, то такі є голослівними. Звертає увагу суду на те, що оскаржуваний висновок є неправомірним, оскільки оцінку виставлено всупереч приписам щодо критерії виставлення балів, й обґрунтування не дозволяє зробити висновок про невиконання ним завдань або невчасне виконання завдань.

Закарпатська ОДА подала відзив на апеляційну скаргу позивача, вказавши, що вважає її вимоги безпідставними, такими, що не мають під собою правового підґрунтя, а рішення суду першої інстанції є законним, обґрунтованим, прийняте з урахуванням всіх обставин справи та досліджених доказів. Тому просить вказану апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін. 
Покликається на те, що оцінювання результатів службової діяльності позивача за 2019 рік відбулося з дотриманням правових норм. При цьому позивач безпідставно ототожнює результати оцінювання за 2018 та 2019 року, а звіт про результати виконання завдань надіслано не особисто, а саме очолюваним ним відділом і цей звіт свідчить радше про результати роботи відділу, а не особисто позивача, який так і не обґрунтував, що саме було зроблено ним особисто, а не працівниками відділу. Щодо завдання № 1 позивач не вказав - які саме засоби та способи контролю ним здійснено, яким чином здійснювалось забезпечення таких заходів, строк фактичного виконання. Виконання завдання № 2 не вичерпується виключно затвердженням Антикорупційної програми ОДА і позивач не вказав - яким саме чином ним забезпечено виконання вказаної програми. Також позивач не описав у своєму звіті виконання вимог завдання № 3, а щодо завдання під № 4 голова ОДА встановив низький рівень ініціативності та самостійності в роботі позивача. Також станом на час звернення до суду позивач не оскаржив у визначені законодавством порядку та строки висновок, відповідно він є чинним. Вказує, що виставлення результатів оцінювання відноситься до дискреційних повноважень голови ОДА.

Позивач подав заперечення на відзив на апеляційну скаргу Закарпатської ОДА, у якому вказав, що в апеляційній скарзі він не ототожнював результати оцінювання за 2018 - 2019 роки, а лише звернув увагу суду на те, що понад два роки обіймав вказану посаду без жодних зауважень та стягнень, сумлінно виконуючи свої обов`язки. У відповідності до пункту 39 Типового порядку письмовий звіт подається у довільній формі і ним було подано та підписано звіт як начальником відділу у довільній формі; такий звіт було подано саме ним, а не відділом. Що стосується завдання № 1, то у звіті чітко вказано - які саме засоби та способи роз`яснення і контролю здійснювались ним, як начальником відділу. Що стосується завдання № 2, то ним було підготовлено відповідний план роботи на 2019 рік; антикорупційна програма Закарпатської ОДА складалася ним особисто; він надсилав щоквартально звіти до НАЗК щодо виконання вказаної програми. Щодо завдання № 3 вказав, що ним безпосередньо і з його ініціативи велась робота, взаємодія з правоохоронними органами області, в т.ч. і під час масових заходів; ним розглянуто 145 звернень громадян і надано відповіді, а прийом громадян не входить до компетенції відділу, який він очолював. Що стосується завдання № 4, то з боку НАЗК не було зауважень щодо проведення відповідних заходів. Також безпідставними і такими, що не відповідають приписам законодавства, є покликання на обов`язкове оскарження висновку щодо результатів оцінювання керівнику державної служби.

У судовому засіданні апелянт та його представник підтримали вимоги апеляційної скарги з аналогічних підстав; просять апеляційну скаргу задовольнити. Представник відповідача, вважаючи рішення суду першої інстанції законним та обгрунтованим, просив апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції – без змін.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення учасників судового розгляду, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги у їх сукупності, колегія суддів дійшла переконання, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Як встановлено судом, ОСОБА_1 з 12.06.2017 призначений на посаду начальника відділу запобігання і виявлення корупції та взаємодії з правоохоронними органами Закарпатської ОДА.

18 грудня 2018 року голова Закарпатської ОДА погодив завдання, ключові показники результативності, ефективності та якості службової діяльності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії «Б» і визначив позивачу такі завдання:
1) Підготовка, забезпечення та контроль за здійсненням заходів із запобігання корупції, зокрема щодо своєчасного подання е-декларацій працівниками в структурних підрозділах ОДА, райдержадміністрації;
2) Участь, у межах повноважень, у реалізації засад державної антикорупційної політики України в обласній державній адміністрації;
3) Забезпечення взаємодії та сприяння правоохоронним органам області, на які покладено обов`язки здійснювати боротьбу зі злочинністю, виконання вимог чинного законодавства України з питань зміцнення правопорядку та законності у межах компетенції, визначених Законом України «Про місцеві державні адміністрації», інших законодавчих актів України з питань правоохоронної діяльності;
4) Організаційне забезпечення участі працівників структурних підрозділів ОДА, райдержадміністрацій, відповідальних за запобігання і виявлення корупції у проведенні тренінгів, які проводяться Національним агентством з питань запобігання корупції (далі - НАЗК) щодо антикорупційного законодавства.

Розпорядженням голови Закарпатської ОДА від 01.10.2019 № 71-р «Про визначення результатів виконання завдань у 2019 році державними службовцями, які займають посади державної служби категорії «Б», призначення на посаду та звільнення з посади яких здійснюється головою обласної державної адміністрації» затверджено список державних службовців, які займають посади державної служби категорії «Б», результати виконання завдань яких підлягають оцінюванню у 2019 році. До цього списку включено й позивача.
У цьому розпорядженні вказано, що державні службовці, які займають посади державної служби категорії «Б», відповідно до затвердженого списку, у строк до 25 листопада 2019 року повинні подати голові ОДА письмовий звіт у довільній формі та форму з результатами виконання завдань за 2019 рік, заповнену в частині відомостей щодо себе та займаної посади, опису досягнутих результатів у розрізі кожного визначеного завдання та строку його фактичного виконання.

На виконання цього розпорядження позивач подав звіт від 21 листопада 2019 року про результати виконання завдань у 2019 році.

Розпорядженням голови Закарпатської ОДА від 11.12.2019 № 112-р «Про затвердження висновку щодо оцінювання результатів службової діяльності у 2019 році державних службовців, які займають посади державної служби категорії «Б», призначення на посаду та звільнення з посади яких здійснюється головою ОДА» затверджено висновок щодо оцінювання результатів службової діяльності позивача у 2019 році.
За результатами виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В», за 2019 рік позивач отримав такі бали:
- завдання № 1 - 1 бал; обґрунтування оцінки - спостерігався формальний підхід під час виконання заходів із запобігання корупції, що проявлявся виключно у зборі статистичної інформації про учасників процесу декларування;
- завдання № 2 - 1 бал; обґрунтування - реалізація засад державної антикорупційної політики полягає виключно у розробленні Антикорупційної програми. До виконання завдання спостерігався формальний підхід, чим знівельовано практичну цінність отриманого результату;
- завдання № 3 - 1 бал; обґрунтування - позивач не забезпечив відповідну взаємодію з правоохоронними організаціями заходів, спрямованих на охорону громадського порядку під час проведення прийомів громадян, та офіційних заходів за участі керівництва;
- завдання № 4 - 2 бали; обґрунтування - незадовільний рівень взаємодії з НАЗК з питань підвищення фахового рівня осіб, відповідальних за запобігання і виявлення корупції, наслідком якого є низький рівень участі зазначених осіб у навчаннях, організованих НАЗК.
Середній бал позивача - 1,25, що є негативною оцінкою за результатами оцінювання службової діяльності у 2019 році.

04.12.2019 позивач подав зауваження на Висновок, якими висловив свою незгоду з виставленими балами за результатами оцінювання та зазначив, що під час оцінювання у порушення процедури були сторонні особи.

Розпорядженням голови Закарпатської ОДА від 16.12.2019 № 116-р «Про звільнення ОСОБА_1 » позивача звільнено з посади начальника відділу запобігання та виявлення корупції та взаємодії з правоохоронними органами Закарпатської ОДА відповідно до пункту 3 частини першої статті 87 Закону України «Про державну службу», у зв`язку з отриманням ним негативної оцінки за результатами оцінювання службової діяльності у 2019 році.
Розпорядженням в.о. голови Закарпатської ОДА від 02.01.2020 № 2-р «Про внесення змін до розпорядження голови обласної державної адміністрації 16.12.2019 № 116-р «Про звільнення ОСОБА_1 » внесено зміни до пункту 1 розпорядження голови ОДА 16.12.2019 № 116-р «Про звільнення ОСОБА_1 », в частині дати звільнення, змінивши слова «16 грудня 2019 року» словами «02 січня 2020 року».

Не погоджуючись з такими висновками та розпорядженнями відповідача, позивач оскаржив їх до суду.

Приймаючи рішення про відмову в задоволенні позову, суд першої інстанції мотивував його тим, що відповідач, як суб`єкт владних повноважень довів належним чином правомірність оскарженого висновку щодо результатів оцінювання службової діяльності позивача та винесеного розпорядження про звільнення позивача з посади начальника відділу запобігання і виявлення корупції та взаємодії з правоохоронними органами Закарпатської ОДА, у зв`язку з чим позовні вимоги є необґрунтованими, суперечать вимогам закону та не відповідають обставинам справи, що підтверджується дослідженими в судовому засіданні належними та допустимими доказами.

Такі висновки суду першої інстанції, на переконання колегії суддів апеляційного суду, відповідають нормам матеріального права, фактичним обставинам справи і є правильними з огляду на таке.

За вимогами статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до приписів частини другої статті 5 Закону Законом України «Про державну службу» № 889-VIII від 10.12.2015 (далі – Закон № 889) відносини, що виникають у зв`язку із вступом, проходженням та припиненням державної служби, регулюються цим Законом, якщо інше не передбачено законом.
Державний службовець зобов`язаний, зокрема, дотримуватися Конституції та законів України, діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; дотримуватися принципів державної служби та правил етичної поведінки; забезпечувати в межах наданих повноважень ефективне виконання завдань і функцій державних органів; сумлінно і професійно виконувати свої посадові обов`язки; виконувати рішення державних органів, накази (розпорядження), доручення керівників, надані на підставі та у межах повноважень, передбачених Конституцією та законами України (частина перша статті 8 Закону № 889).

Відповідно до частин першої - восьмої, одинадцятої статті 44 Закону № 889, яка регламентує оцінювання результатів службової діяльності, результати службової діяльності державних службовців щороку підлягають оцінюванню для визначення якості виконання поставлених завдань, а також з метою прийняття рішення щодо преміювання, планування їхньої кар`єри.
Оцінювання результатів службової діяльності проводиться на підставі показників результативності, ефективності та якості, визначених з урахуванням посадових обов`язків державного службовця, а також дотримання ним правил етичної поведінки та вимог законодавства у сфері запобігання корупції, виконання індивідуальної програми професійного розвитку, а також показників, визначених у контракті про проходження державної служби (у разі укладення).
Оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорій «Б» і «В», здійснюється безпосереднім керівником державного службовця та керівником самостійного структурного підрозділу. Оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорії «А», здійснюється суб`єктом призначення.
Державного службовця ознайомлюють з результатами оцінювання його службової діяльності під підпис протягом трьох календарних днів після проведення оцінювання. Висновок щодо результатів оцінювання службової діяльності затверджується наказом (розпорядженням) суб`єкта призначення.
За результатами оцінювання службової діяльності державного службовця йому виставляється негативна, позитивна або відмінна оцінка з її обґрунтуванням.
У разі отримання державним службовцем негативної оцінки за результатами оцінювання службової діяльності такий державний службовець звільняється із служби відповідно до пункту 3 частини першої статті 87 цього Закону та з ним розривається контракт про проходження державної служби (у разі укладення).
Висновок, що містить негативну оцінку за результатами оцінювання службової діяльності, може бути оскаржений державним службовцем у порядку, визначеному статтею 11 цього Закону.
Державний службовець має право висловити зауваження щодо оцінювання результатів його службової діяльності, які долучаються до його особової справи.
Порядок проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців затверджується Кабінетом Міністрів України.

На виконання вказаної норми постановою Кабінету Міністрів України від 23.08.2017 № 640 затверджено Типовий порядок проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, затвердженим (далі – Порядок № 640), відповідно до пунктів 2, 3, 5, 7, 9 - 11 якого метою оцінювання є визначення якості виконання державним службовцем поставлених завдань, а також прийняття рішення щодо його преміювання, планування службової кар`єри, визначення потреби у професійному навчанні.
Оцінювання проводиться з дотриманням принципів об`єктивності, достовірності, доступності та прозорості, взаємодії та поваги до гідності державного службовця.
Державний службовець: 
бере участь у визначенні своїх завдань і ключових показників, а також у їх періодичному перегляді; 
ознайомлюється з визначеними завданнями і ключовими показниками; 
аналізує виконання визначених завдань і ключових показників; 
ознайомлюється з пропозиціями щодо оцінювання результатів службової діяльності або результатами виконання завдань і з висновком щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців (далі - висновок).
Оцінювання проводиться на підставі ключових показників, визначених з урахуванням посадових обов`язків державного службовця, а також дотримання ним загальних правил етичної поведінки та вимог законодавства у сфері запобігання корупції.
Оцінювання проводиться поетапно: 
визначення завдань і ключових показників; 
визначення результатів виконання завдань; 
затвердження висновку (крім випадків, коли жодне із визначених завдань не підлягає оцінюванню).
Завдання і ключові показники повинні відображати кінцевий результат, на досягнення якого спрямовано службову діяльність державних службовців, вимірюватися в кількісному та/або якісному вираженні.
Державному службовцю визначається від двох до п`яти завдань. Строк виконання завдання має бути реальним для досягнення необхідного результату та визначатися з урахуванням дати прийняття наказу (розпорядження) про визначення результатів виконання завдань відповідно до пункту 13 цього Типового порядку.

За приписами пунктів 13, 15, 16, 33 Порядку № 640 визначення результатів виконання завдань проводиться у жовтні - грудні за період з 1 січня поточного року або з дати визначення завдань і ключових показників до дати прийняття наказу (розпорядження) про визначення результатів виконання завдань.
Для визначення результатів виконання завдань суб`єктом призначення приймається наказ (розпорядження), в якому зазначається: список державних службовців; строк визначення результатів виконання завдань; доручення, необхідні для організаційного забезпечення проведення цього етапу оцінювання (у разі потреби).
Висновок затверджується наказом (розпорядженням) суб`єкта призначення у грудні звітного року.
Завдання і ключові показники державних службовців, які займають посади державної служби категорій «Б» і «В», визначаються за формою згідно з додатком 7 з урахуванням стратегічних документів державного та/або регіонального рівня, річного плану роботи державного органу, завдань, функцій та обов`язків, визначених у положенні про державний орган, положенні про відповідний структурний підрозділ, посадовій інструкції.

А згідно з пунктами 37, 38 цього Порядку оцінювання для визначення результатів виконання завдань безпосередній керівник спільно з керівником самостійного структурного підрозділу (у разі наявності) проводить з державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В», оціночну співбесіду.
Оцінювання перед проведенням оціночної співбесіди державний службовець, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В», заповнює форму щодо результатів виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В», за відповідний рік згідно з додатком 8 у частині відомостей щодо себе та займаної посади, опису досягнутих результатів у розрізі кожного визначеного завдання та строку його фактичного виконання.

Додатком № 4 до Порядку № 640 встановлено критерії виставляння балів:
«Не підлягає оцінюванню» – завдання не могло бути виконано через обставини, які об`єктивно унеможливили його виконання і щодо яких державний службовець не міг впливати чи пропонувати інший спосіб виконання завдання, зокрема тимчасова непрацездатність, відсторонення від виконання посадових обов`язків (повноважень);
«0» – Завдання не виконано або під час його виконання порушено вимоги законодавства у сфері запобігання корупції;
«1» – Завдання виконано частково, результати не можуть бути використані через необхідність суттєвого доопрацювання, до виконання завдання державний службовець підійшов формально, чим нівелював практичну цінність отриманого результату, або завдання виконане з демонстрацією неспроможності одночасного забезпечення на належному рівні і своєчасного виконання посадових обов`язків, або під час виконання такого завдання порушено вимоги правил етичної поведінки, або процес досягнення результату чи сам результат мав негативний відгук з боку користувачів, споживачів, співвиконавців, керівництва тощо;
«2» – Завдання виконано, але з порушенням строку виконання та/або із залученням до виконання завдання інших осіб (під час виконання роботи державний службовець потребував надання зразків документів, допомоги у виробленні алгоритму роботи, аналізі нормативно-правових актів, суттєвому коригуванні проектів документів, проявляв низьку самостійність, недостатність знань нормативно-правових актів, вимог до підготовки службових документів, потребував нагадувань і високої міри контролю з боку керівника тощо);
«3» – Завдання виконано своєчасно, результат якого повною мірою можна використати в роботі. Робота проводилась ефективно з дотриманням правил етичної поведінки;
«4» – Завдання виконано своєчасно (завчасно), результат високої якості, його досягнуто з високим ступенем самостійності (за необхідності командної роботи), ініціативності, робота проводилась ефективно, з дотриманням правил етичної поведінки. Під час виконання завдання державним службовцем вносилися пропозиції щодо інших документів або їх удосконалення.

Як було зазначено вище, на виконання завдань, ключових показників результативності, ефективності та якості службової діяльності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії «Б», які були визначені позивачу і погоджені 18.12.2018 головою Закарпатської ОДА, та розпорядження голови Закарпатської ОДА від 01.10.2019 № 71-р «Про визначення результатів виконання завдань у 2019 році державними службовцями, які займають посади державної служби категорії «Б», призначення на посаду та звільнення з посади яких здійснюється головою обласної державної адміністрації» позивач подав звіт від 21 листопада 2019 року про результати виконання завдань у 2019 році.

Згідно з висновком щодо оцінювання результатів службової діяльності у 2019 році, затвердженим розпорядженням голови Закарпатської ОДА від 11.12.2019 № 112-р, позивач отримав такі бали:

- завдання № 1 (підготовка, забезпечення та контроль за здійсненням заходів із запобігання корупції, зокрема щодо своєчасного подання е-декларацій працівниками в структурних підрозділах облдержадміністрації, райдержадміністрації) - 1 бал; 
обґрунтування оцінки - спостерігався формальний підхід під час виконання заходів із запобігання корупції, що проявлявся виключно у зборі статистичної інформації про учасників процесу декларування.

Відповідно до пункту 3.1 Положення про відділ запобігання і виявлення корупції та взаємодії з правоохоронними органами Закарпатської ОДА, затвердженого розпорядженням голови Закарпатської облдержадміністрації від 13.04.2018 № 217, відділ відповідно до визначених повноважень виконує такі функції, зокрема: надає працівникам облдержадміністрації консультативну допомогу в заповненні е-декларацій особи, уповноваженої на виконання функцій держави, відповідно до Закону України «Про запобігання корупції».

За цим завданням позивач зазначив у звіті, що результат (відповідно до показників результативності, ефективності та якості) досягнуто своєчасно, без порушення терміну виконані заходи із запобігання корупції, зокрема, щодо своєчасного подання е-декларацій працівниками в структурних підрозділах облдержадміністрації, райдержадміністрацій та вказано що е-декларації подано 447 особами ОДА та 1515 осіб РДА.
Проте, не вказав - які саме засоби та способи контролю ним здійснено; яким чином здійснювалось забезпечення таких заходів, та не вказав строк фактичного виконання.
Також він довів жодними доказами, що проводив роз?яснення законодавства, консультації працівників ОДА та РДА, наради, тощо, про що він вказував в апеляційній скарзі.

За таких обставин колегія суддів вважає правильними висновки суду першої інстанції, який погодився з виставлено оцінкою (1 бал) та її обґрунтуванням.

- завдання № 2 (участь, у межах повноважень, у реалізації засад державної антикорупційної політики України в обласній державній адміністрації) - 1 бал; 
обґрунтування - реалізація засад державної антикорупційної політики полягає виключно у розробленні Антикорупційної програми; до виконання завдання спостерігався формальний підхід, чим знівельовано практичну цінність отриманого результату;

За цим завданням позивач вказав виключно розробку Антикорупційної програми Закарпатської ОДА. Проте, за змістом пункту 2.1 «Основні завдання відділу» Положення про очолюваний позивачем відділ виконання цього завдання є ширшим і не вичерпується виключно затвердженням Антикорупційної програми ОДА. 
Так, позивач не вказав, яким саме чином ним забезпечено виконання вказаної програми, що свідчить про формальний підхід до виконання цього завдання, при тому, що згідно інформації НАЗК на офіційному веб-сайті Закарпатської ОДА були відсутні як рубрика «Повідом про корупцію», так і окрема «гаряча лінія» та електронна скринька, про створення та розміщення яких вказував позивач у своїй апеляційній скарзі. 
А із наявних у справі листів Закарпатської ОДА від 25.02.2019 № 06-1/594 та від 19.04.2019 № 06-1/1105, а також рішення НАЗК від 05.04.2019 № 939 видно, що позивач подав до НАЗК Антикорупційну програму Закарпатської ОДА на 2019 рік, яка останнім була повернута без погодження на доопрацювання та усунення недоліків, що підтверджує формальний підхід позивача до виконання завдання.

Відтак правильними є висновки суду першої інстанції про правомірність виставленої за це завдання оцінки (1 бал) та її обґрунтування.

- завдання № 3 (забезпечення взаємодії та сприяння правоохоронним органам області, на які покладено обов`язки здійснювати боротьбу зі злочинністю, виконання вимог чинного законодавства України з питань зміцнення правопорядку та законності у межах компетенції, визначених Законом України «Про місцеві державні адміністрації», інших законодавчих актів України з питань правоохоронної діяльності) - 1 бал; 
обґрунтування - позивач не забезпечив відповідну взаємодію з правоохоронними організаціями заходів, спрямованих на охорону громадського порядку під час проведення прийомів громадян, та офіційних заходів за участі керівництва;

Встановлено, що за цим завданням позивач не описав у звіті виконання вимог чинного законодавства України з питань зміцнення правопорядку та законності у межах компетенції, що свідчить про відсутність його ініціативності у розробці програм зміцнення правопорядку та законності, створенні консультативних, дорадчих та інших допоміжних органів, відсутня особиста участь у роботі діючих консультативно-дорадчих органів у відповідній сфері діяльності.
Не було забезпечено належної взаємодії з правоохоронними органами під час проведення прийомів громадян керівництвом ОДА, що підтверджувалося відповідними доповідними записками.
А на підтвердження доводів про те, що він проводив системну взаємодію з правоохоронними органами області, позивач не вказав жодних підтверджень у звіті, не надав таких як під час співбесіди, так і під час розгляду справи в суді, зокрема, не навів жодного конкретного прикладу проведення нарад з правоохоронними органами, протоколів спільних заходів тощо.

Отже суд першої інстанції правильно погодився з виставлено оцінкою (1 бал) та її обґрунтуванням.

- завдання № 4 (організаційне забезпечення участі працівників структурних підрозділах облдержадміністрації, райдержадміністрацій відповідальних за запобігання і виявлення корупції у проведенні тренінгів, які проводяться НАЗК щодо антикорупційного законодавства) - 2 бали; 
обґрунтування - незадовільний рівень взаємодії з НАЗК з питань підвищення фахового рівня осіб, відповідальних за запобігання і виявлення корупції, наслідком якого є низький рівень участі зазначених осіб у навчаннях, організованих НАЗК.

Оцінюючи виконання цього завдання, голова ОДА встановив низький рівень ініціативності та самостійності у роботі позивача в напрямку взаємодії з НАЗК щодо підвищення фахового рівня осіб, відповідальних за запобігання і виявлення корупції, що знайшло своє відображення у фактично одному проведеному заході, в якому взяли участь працівники ОДА, при тому, що згідно інформації НАЗК Закарпатська ОДА провела лише 3 навчальні заходи.
Також позивачем не було ініційовано перед НАЗК проведення навчань, при тому, що Концепцією останнього щодо навчання працівників уповноважених підрозділів (уповноважених осіб) з питань запобігання і виявлення корупції визначено готовність проводити виїзні навчальні заходи на запрошення органів державної влади для їхніх уповноважених та державних службовців. 
Крім того, під час оціночної співбесіди було встановлено, що позивач продемонстрував низький рівень обізнаності з особливостями власної роботи, під час здійснення службової діяльності потребував допомоги у вироблені алгоритму роботи, аналізі нормативно-правових актів, суттєвому коригуванні проектів документів, проявив недостатність знань нормативно-правових актів, вимог до підготовки службових документів.

З урахуванням викладеного колегія суддів погоджується з виставлено позивачу оцінкою (2 бали) та її обґрунтуванням.

За результатами оцінювання виконання позивачем службових завдань відповідачем виставлена негативна оцінка (1,25), в обґрунтування чого зазначено, що результат роботи має негативний відгук з боку керівництва, відмічений формальний підхід до виконання завдань, який полягає у низькій ініціативності ОСОБА_1 та пошуку причин неможливості їх виконання, що у підсумку нівелює практичну цінність отриманого результату від виконаних завдань.

Враховуючи наведене, таке оцінювання було проведене з дотриманням вимог Закону України «Про державну службу» та процедури, визначеної Порядком № 640, а відтак висновок за результатами оцінювання службової діяльності позивача та розпорядження Закарпатської ОДА від 11 грудня 2019 року № 112-р (в частині оцінювання результатів діяльності позивача), яким затверджено цей висновок, є правомірними, вчиненими у межах повноважень відповідача.

Отримання негативної оцінки за результатами оцінювання службової діяльності відповідно до пункту 3 частини першої статті 87 Закону України «Про державну службу» є підставою для припинення державної служби за ініціативою суб`єкта призначення, відтак, у зв`язку з вищевикладеним, є правомірним розпорядженням голови Закарпатської ОДА від 16.12.2019 № 116-р «Про звільнення ОСОБА_1 », яким позивача звільнено з посади начальника відділу запобігання та виявлення корупції та взаємодії з правоохоронними органами Закарпатської ОДА.

Безпідставними є покликання позивача й на те, що його було звільнено із займаної посади під час періоду його тимчасової непрацездатності, у зв`язку з цим розпорядження Закарпатської ОДА від 16.12.2019 № 116-р та від 02.01.2020 № 2-р є протиправними, з огляду на приписи частини шостої статті 44 Закону України «Про державну службу», якою визначено, що у разі отримання державним службовцем негативної оцінки за результатами оцінювання службової діяльності такий державний службовець звільняється із служби відповідно до пункту 3 частини першої статті 87 цього Закону та з ним розривається контракт про проходження державної служби (у разі укладення).
Цим пунктом визначено, що суб`єкт призначення приймає рішення про припинення державної служби з підстави, передбаченої пунктом 3 частини першої цієї статті (отримання державним службовцем негативної оцінки за результатами оцінювання службової діяльності), у п`ятиденний строк з дня настання або встановлення відповідного факту.

Крім того, враховуючи те, що після виходу з лікарняного позивач надав листки непрацездатності серії АДМ № 793642 від 26.12.2019 та АДМ № 793695 від 29.12.2019 відповідно розпорядженням в.о. голови Закарпатської ОДА від 02.01.2020 № 2-р були внесені зміни до розпорядження голови Закарпатської ОДА від 16.12.2019 № 116-р в частині дати звільнення позивача, а саме: «16 грудня 2019 року» замінено на «02 січня 2020 року».

А покликання позивача на відсутність повноважень щодо прийняття вказаного розпорядження у в.о. голови Закарпатської ОДА є безпідставними, з огляду на частину четверту статті 39 Закону України «Про місцеві державні адміністрації», де вказано, що у разі відсутності голови місцевої державної адміністрації його функції і повноваження виконує перший заступник голови, а у разі відсутності останнього - один із заступників голови місцевої державної адміністрації.

Частиною першою статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення. 

Всупереч цим приписам позивач не довів належними та обґрунтованими доказами протиправності дій відповідача, не надав доказів на спростування висновків за результатами оцінювання, порушення процедури, як і на підтвердження повноти виконання оцінюваних завдань.  
Такі докази не були надані як під час оцінювання, так і в суді першої інстанції.
Лише частково такі докази були надані в суді апеляційної інстанції; проте колегія суддів такі докази не бере до уваги, враховуючи порядок подання доказів встановлений статтею 79 КАС України, при тому, що позивач та його представник не обґрунтували неможливість подання таких доказів до суду першої інстанції у встановлений законодавством строк та не заявили про відхилення їхніх клопотань про долучення таких доказів.

За таких обставин колегія суддів приходить до переконання, що місцевий суд повно і всебічно дослідив і оцінив обставини по справі, надані сторонами докази, правильно визначив юридичну природу спірних правовідносин і закон, який їх регулює, та погоджується з висновком суду першої інстанції про необхідність задоволення позовних вимог.

Статтею 316 КАС України передбачено, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду – без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

З урахуванням викладеного, рішення суду першої інстанції є законним, доводи апеляційної скарги зроблених судом першої інстанції висновків не спростовують, тому підстави для скасування чи зміни рішення суду першої інстанції відсутні.   

Керуючись ст.ст. 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

                                                    П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 17 червня 2020 року в адміністративній справі № 260/1834/19 – без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. 

Головуючий суддя	 	Р. Й. Коваль 	
судді	 	В. В. Гуляк 	
 	 	Т. В. Онишкевич  	
Постанова складена у повному обсязі 04 грудня 2020 року.