Ухвала
іменем України
29 жовтня 2020 року
м. Київ
справа № 487/5626/20
провадження № 51-5204впс20
Верховний Суд колегією суддів Другої судової палати
Касаційного кримінального суду у складі:
головуючого                                   ОСОБА_1 ,
суддів                                                ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
розглянувши в судовому засіданні подання Миколаївського апеляційного суду
про направлення до іншого апеляційного суду виділених матеріалів кримінального провадження № 12018150000000224 стосовно ОСОБА_4 , обвинуваченого
у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених частинами 2, 3 ст. 307; ч. 3
ст. 15, ч. 3 ст. 307 КК, з апеляційною скаргою захисника ОСОБА_5 
на ухвалу Заводського районного суду міста Миколаєва від 2 жовтня 2020 року,
встановив:
До Верховного Суду надійшло подання в порядку ст. 34 КПК, мотивоване тим, що для розгляду вищезазначеного провадження в Миколаївському апеляційному суді неможливо утворити склад колегії суду на підставах, визначених ч. 1 ст. 76 цього Кодексу.
Учасникам судового провадження було повідомлено про час та місце розгляду подання, проте в судове засідання вони не з`явилися, що не перешкоджає його розгляду. Заперечень та клопотань про відкладення дати розгляду подання
не надійшло.
Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши наведені у поданні доводи, дослідивши матеріали провадження, колегія суддів дійшла наступного висновку.
Згідно з ч. 1 ст. 32 КПК кримінальне провадження здійснює суд, у межах територіальної юрисдикції якого вчинено кримінальне правопорушення.
Відповідно до вимог п. 2 ч. 1 ст. 34 КПК кримінальне провадження може бути передано на розгляд до іншого суду, якщо після задоволення відводів (самовідводів) чи в інших випадках неможливо утворити новий склад суду для судового розгляду.
Частиною 1 ст. 76 КПК визначено, що суддя, який брав участь у кримінальному провадженні під час досудового розслідування, не має права брати участь у цьому
ж провадженні в судах першої, апеляційної та касаційної інстанцій.
З наданих до суду матеріалів провадження вбачається, що Заводський районний суд
м. Миколаєва ухвалою від 2 жовтня 2020 року задовольнив клопотання прокурора, продовжив обвинуваченому ОСОБА_6 строк дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою на 60 діб (до 30 листопада 2020 року включно) та відмовив захиснику ОСОБА_5 в задоволенні клопотання про зміну обвинуваченому ОСОБА_6 запобіжного заходу.
Не погодившись із цим судовим рішенням, захисник ОСОБА_5 подав на нього апеляційну скаргу.
Згідно з протоколом щодо неможливості автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 21 жовтня 2020 року призначення суддів не відбулось, оскільки
не вистачає потрібної кількості суддів для розподілу справи.
Відповідно до звіту щодо неможливості автоматизованого розподілу справи між суддями від 21 жовтня 2020 року розподіл провадження між суддями не відбувся через те, що в судовій палаті з розгляду кримінальних справ Миколаївського апеляційного суду здійснюють правосуддя четверо суддів ( ОСОБА_7 ,
ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та ОСОБА_10 ) і всі вони брали участь у цьому кримінальному провадженні під час досудового розслідування, що у силу ч. 1
ст. 76 КПК позбавляє їх права повторно розглядати це провадження.
Згідно із засадами автоматизованої системи документообігу суду в Миколаївському апеляційному суді, затверджених Рішенням зборів суддів Миколаївського апеляційного суду від 2 жовтня 2018 року (зі змінами від 16 липня 2020 року) визначено склад постійно діючої колегії суддів, а також установлено, що у разі неможливості АСДС визначити склад колегії суддів при оскарженні ухвали слідчого судді (11-СС) та оскарженні ухвали судді щодо продовження строків тримання під вартою, постановленою під час судового провадження у суді 1-ої інстанції до ухвалення судового рішення по суті (11-КП категорія продовження строків), розгляду подання місцевого суду або клопотання сторін щодо направлення кримінального провадження з одного суду до іншого (11-П), з числа суддів судової палати з розгляду кримінальних справ, через відсутність необхідної кількості суддів, склад колегії суддів, окрім судді-доповідача по справі, визначається за допомогою АСДС з числа слідчих суддів: ОСОБА_11 , ОСОБА_12 та ОСОБА_13 .
З урахуванням наведеного виконати розподіл даних матеріалів провадження неможливо через відсутність суддів зі складу постійно діючої колегії, які зможуть брати участь
у їх розгляді.
Таким чином, указані обставини унеможливлюють виконання Миколаївським апеляційним судом вимог ч. 4 ст. 31 КПК щодо забезпечення здійснення розгляду провадження колегіально судом у складі не менше трьох суддів, що відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 34 КПК є підставою для передачі зазначеного провадження на розгляд до іншого апеляційного суду.
Зважаючи на вищевказане, колегія суддів дійшла висновку про необхідність задоволення подання апеляційного суду й направлення виділених матеріалів кримінального провадження № 12018150000000224 стосовно ОСОБА_6 
з апеляційною скаргою захисника ОСОБА_5 на ухвалу Заводського районного суду міста Миколаєва від 2 жовтня 2020 року на розгляд до Херсонського апеляційного суду як найбільш територіально наближеного.
Керуючись статтями 32, 34 КПК, Суд
постановив:
Подання Миколаївського апеляційного суду задовольнити.
Матеріали кримінального провадження № 12018150000000224 стосовно ОСОБА_4 , обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених частинами 2, 3 ст. 307; ч. 3 ст. 15, ч. 3 ст. 307 КК, з апеляційною скаргою захисника
ОСОБА_5 на ухвалу Заводського районного суду міста Миколаєва
від 2 жовтня 2020 року направити з Миколаївського апеляційного суду до Херсонського апеляційного суду для розгляду.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Судді:
 
ОСОБА_1                                       ОСОБА_2                                           ОСОБА_3