ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 620/1783/20                                                                      Суддя (судді) першої інстанції: Баргаміна Н.М.

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

  06 жовтня 2020 року                                                                                            м. Київ
          
Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: головуючого судді: Карпушової О.В., суддів: Губської Л.В., Епель О.В., секретар судового засідання Гордієнко Л.М., за участі позивача ОСОБА_1 , розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Чернігівського окружного адміністративного суду від 05 серпня 2020 р. у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Чернігівській області про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на посаді

             В С Т А Н О В И В :

21.05.2020 ОСОБА_1 звернувся до суду з    позовом до Головного управління Національної поліції в Чернігівській області про визнання протиправним та скасування наказу Головного управління Національної поліції в Чернігівській області № 572 від 22.04.2020 щодо застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення з посади; поновлення позивача на посаді заступника начальника слідчого відділення Бахмацького відділу поліції ГУНП в Чернігівській області з 23.04.2020.
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що наказ про його звільнення з посади заступника начальника слідчого відділення прийнято з порушеннями, оскільки не було правових підстав звільнення і службова перевірка проведена без дотримання встановленого законодавством порядку. 
Рішенням Чернігівського окружного адміністративного суду від 05.08.2020 у задоволені позовних вимог відмовлено повністю.
Відмовляючи у задоволені позовних вимог, суд першої інстанції дійшов висновку, що позовні вимоги є необґрунтованими, оскільки доводи позивача не підтверджені належними та допустимими доказами.
Позивач подав апеляційну скаргу, в якій посилаючись на неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, порушення норм матеріального права, просить скасувати рішенням суду першої інстанції та прийняти нове, яким позовні вимоги задовольнити у повному обсязі. 
Доводи апеляційної скарги аналогічні доводам позовної заяви. Крім того, апелянт наголосив, що звільнення його з посади є незаконним, через те, що відповідач в порушення ч.3 розділу 4 Положення про органи досудового розслідування, затверджений наказом Національної поліції України № 570 від 06.07.2017 «Про організацію діяльності органів досудового розслідування Національної поліції України» міг його звільняти лише за наявності подання заступника начальник ГУ Національної поліції-начальника слідчого управління про звільнення. 
          Відповідач подав відзив на апеляційну скаргу, в якому погоджується з висновками суду першої інстанції.
Позивач у судовому засіданні підтримав доводи апеляційної скарги. 
Представник відповідача у судове засідання не з`явився, про час, дату та місце розгляду справи повідомлявся належним чином.
Відповідно до частин 2 статті 313 КАС України  у разі неявки у судове засідання учасників справи, повідомлених відповідно до положень цієї статті, не перешкоджає розгляду справи.
Суд апеляційної інстанції, заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення позивача,   перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, дійшов висновку про необґрунтованість апеляційної скарги з огляду на таке.  
Судом встановлено, що позивач проходить службу в Національній поліції України, наказом Головного управління Національної поліції в Чернігівській області від 22.03.2019 № 83 о/с його було призначено заступником начальника слідчого відділення Бахмацького відділу поліції ГУНП в Чернігівській області (а.с. 7).
17.04.2020 начальником ГУНП в Чернігівській області на підставі рапорту слідчого ОМВ СУ ГУНП в Чергнігівській області Корнієнко Д.О. щодо неналежного розслідування заступником начальника СВ Бахмацького ВП ГУНП в Чернігівській області капітаном поліції ОСОБА_1 кримінального провадження № 12020270070000175, складено наказ № 665 «Про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії» (а.с.49).
21.04.2020 дисциплінарною комісією складено висновок службового розслідування за фактом неналежного стану досудового розслідування кримінального провадження №  12020270070000175, який затверджений начальником ГУ НП в Чернігівській області (а.с.37). 
Службовим розслідуванням встановлено, що 16.03.2020 до чергової частини Бахмацького відділу поліції ГУНП в Чернігівській області надійшло повідомлення з Чернігівської обласної лікарні    про направлення з Бахмацької поліклініки ОСОБА_3 , 1980 року народження, з діагнозом - закритий перелом шийки лівої плечової кістки, відомості про що внесено позивачем до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 120202700700000175 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною першою  статті 125 Кримінального кодексу України. В той же день проведення досудового розслідування доручено заступнику начальника СВ Бахмацького ВП ГУНП в Чернігівській області капітану поліції ОСОБА_1 . 16.03.2020 ОСОБА_1 складено протокол прийняття заяви про вчинення кримінального правопорушення від ОСОБА_3 , а саме отримання тілесних ушкоджень 14.03.2020 біля нічного клубу в м. Бахмач, в протоколі вказано свідка ОСОБА_4 . Через тиждень, 24.03.2020, ОСОБА_1 було надано доручення оперативному підрозділу про встановлення та допит свідків події, допит працівників закладу «Звено» («Каштан»), встановлення наявності в закладі камер відеоспостереження, виконання інших слідчих дій. Під час надання доручення не враховано інформацію, надану потерпілим, а саме встановлення свідка ОСОБА_4 . Відповідь на доручення не долучена до матеріалів кримінального провадження, слідчим не контролювалось виконання зазначеного доручення, рапорти про невиконання письмового доручення слідчого не складено, від потерпілого не відібрано письмове пояснення про обставини вчинення відносно нього кримінального правопорушення, що свідчить про халатне відношення до розслідування вказаного кримінального провадження. Крім того, позивачем не проведено жодної слідчої (розшукової) дії, не допитаний потерпілий, не направлено запити до лікувальних закладів з метою отримання інформації про точний діагноз та тілесні ушкодження, отримані потерпілим, не встановлено та не допитано жодного свідка вчинення кримінального правопорушення в розумні строки, не встановлено та як наслідок не вилучено, в разі наявності, відеозаписів з місця вчинення кримінального правопорушення (закладу «Звено» («Каштан»)), що, в свою чергу, призвело до втрати речових доказів у вигляді відеозаписів, чим порушено вимоги статей  2,  9,  28,  93 Кримінального процесуального кодексу України. Не призначено, чим фактично не забезпечено проведення судово-медичної експертизи з метою встановлення ступеня тяжкості отриманих потерпілим тілесних ушкоджень, як цього вимагають положення пункту 2 частини другої  статті 242 Кримінального процесуального кодексу України. Після прийняття заяви про вчинення кримінального правопорушення потерпілому не вручено пам`ятку про процесуальні права та обов`язки, як цього вимагають положення частини другої  статті 55 Кримінального процесуального кодексу України.
Також службовим розслідуванням встановлено, що в матеріалах кримінального провадження наявні картки первинного обліку інформації, в яких зазначалося, що потерпілий ОСОБА_3 отримав тілесні ушкодження, а саме перелом руки, перелом лівої плечової кістки, пізніше уточнено - перелом шийки лівої плечової кістки, однак при реєстрації ОСОБА_1 кваліфікував отримані тілесні ушкодження як легкі, хоча будь-які переломи кісток, відповідно слідчої та судової практики, відносяться як мінімум до тілесних ушкоджень середньої тяжкості, що свідчить про можливе приховування більш тяжкого злочину при реєстрації, чи про халатне ставлення до виконання службових обов`язків. 
08.04.2020 постановою начальника СВ Бахмацього ВП ГУНП в Чернігівській області ОСОБА_6 відсторонено від проведення досудового розслідування (а.с.56 зворотній бік).
Згідно висновків службового розслідування невжиття слідчим ОСОБА_1 невідкладних слідчих дій стало причиною неможливості отримання відеозаписів з камер спостереження на місці вчинення злочину та отримання інших доказів у кримінальному провадженні, швидкому встановленню осіб, які здійснили даний злочин.  
Також зазначено, що заступник начальника слідчого відділення Бахмацького відділу поліції ОСОБА_1 , маючи непогашене дисциплінарне стягнення у вигляді догани, порушив службову дисципліну, неналежно виконував посадові обов`язки, що виразилось у порушенні положень пунктів 1, 2 частини першої  статті 18 Закону України «Про національну поліцію», пунктів 1, 2 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції, недотримання вимог статей  2,  9,  28, частин другої статті  55, частини другої статті  93, частини четвертої статті  214, частини другої статті  242 Кримінального процесуального кодексу України  під час досудового розслідування кримінального провадження № 120202700700000175 в частині незабезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування, дотримання розумності строків прийняття процесуальних рішень та проведенні слідчих (розшукових) дій, не забезпеченні проведення судово-медичної експертизи, не врученні пам`ятки про права та обов`язки потерпілому, визначенні невірної кваліфікації кримінального правопорушення.    
На підставі висновків вказаного службового розслідування начальник Головного управління Національної поліції в Чернігівській області прийняв наказ № 572 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейського ГУНП в Чернігівській області», яким за порушення службової дисципліни, неналежне виконання посадових обов`язків, що виразилось у порушенні положень пунктів 1, 2 частини першої  статті 18 Закону України «Про національну поліцію», пунктів 1, 2 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, недотримання вимог статей  2,  9,  28, частини другої статті  55, частини другої статті  93, частини четвертої статті  214, частини другої статті  242 Кримінального процесуального кодексу України  при розслідуванні кримінального провадження № 120202700700000175 в частині незабезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування, дотримання розумності строків прийняття процесуальних рішень та проведенні слідчих (розшукових) дій, не забезпеченні проведення судово-медичної експертизи, не врученні пам`ятки про права та обов`язки потерпілому, визначенні невірної кваліфікації кримінального правопорушення до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення з посади (а.с. 43).
Наказом від 22.07.2020 № 1013 «Про внесення змін до наказу ГУНП» було внесено зміни до пункту 1 наказу ГУНП в Чернігівській області від 22.04.2020 № 752 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейського ГУНП в Чернігівській області», замінивши словосполучення «ч. 4 ст. 214» на «п. 4 та 5 ч. 5 ст. 214» відповідно (а.с. 144).
Наказом начальника Головного управління Національної поліції в Чернігівській області від 07.05.2020 № 120 о/с «По особовому складу» капітана поліції ОСОБА_1 призначено слідчим слідчого відділення Коропського відділення поліції Бахмацького відділу поліції ГУНП, звільнивши його з посади заступника начальника слідчого відділення Бахмацького відділу поліції ГУНП (а.с. 62).
Зазначені обставини підтверджені належними, достатніми та допустимими доказами, та не є спірними.
Відповідно до ч. 2  ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені  Конституцією  та законами України.
Частина шоста  статті 43 Конституції України  гарантує громадянам захист від незаконного звільнення.
Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначені  Законом України «Про Національну поліцію»  (далі - Закон).
Відповідно до частини першої  статті 1 Закону  національна поліція України - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.
Статтею 3 Закону  визначено, що у своїй діяльності поліція керується  Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до  Конституції  та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.
Згідно частини першої  статті 59 Закону  служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.
В силу пунктів 1, 2 частини першої  статті 18 Закону  поліцейський зобов`язаний: неухильно дотримуватися положень  Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.
Так, частиною першою статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого  Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII  (далі - Дисциплінарний статут), передбачено, що службова дисципліна - дотримання поліцейським  Конституції  і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.
Згідно частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених  статтею 18 Закону, зобов`язує поліцейського, серед іншого: бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки.
Відповідно до статті 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом. За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених  Кодексом України про адміністративні правопорушення. Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.
Частиною третьою статті 13 Дисциплінарного статуту встановлено, що до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.
Частини перша, третя, четверта та десята статті 14 Дисциплінарного статуту передбачають, що службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського. Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку. Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.
Згідно частин першої, другої, четвертої, сьомої, десятої, п`ятнадцятої статті 15 Дисциплінарного статуту проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії. Дисциплінарні комісії формуються з поліцейських та працівників поліції, які мають відповідні знання та досвід, необхідні для ефективного проведення службового розслідування. Забороняється включення до складу дисциплінарної комісії осіб, які є підлеглими поліцейського, стосовно якого призначено службове розслідування, осіб, які сприяли вчиненню або приховуванню дисциплінарного проступку, та осіб, зацікавлених у результатах розслідування. У разі виникнення таких обставин член дисциплінарної комісії зобов`язаний негайно письмово повідомити про це керівнику, який призначив службове розслідування. Порядок утворення дисциплінарних комісій та їх повноваження визначаються Міністерством внутрішніх справ України. За рішенням керівника, який призначив службове розслідування, розгляд справи може здійснюватися дисциплінарною комісією у відкритому засіданні. У такому разі поліцейський, який притягається до відповідальності, у письмовій формі не пізніше ніж за три дні повідомляється про час, дату та місце розгляду справи дисциплінарною комісією. За результатами проведеного службового розслідування дисциплінарна комісія приймає рішення у формі висновку.
Процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування визначає Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затверджений  наказом Міністерства внутрішніх справ України 07.11.2018 № 893, зареєстрований в Міністерстві юстиції України 28.11.2018 за № 1355/32807 (далі - Порядок проведення службових розслідувань).
Так, згідно пунктів 6, 7, 8 Розділу V Порядку проведення службових розслідувань письмова скарга на дії осіб, які проводять службове розслідування, подається поліцейським, стосовно якого його призначено, уповноваженому керівнику. Розгляд справи дисциплінарною комісією проводиться зазвичай у формі письмового провадження. У разі розгляду справи у формі письмового провадження рішення дисциплінарною комісією приймається без повідомлення та (або) виклику інших учасників службового розслідування на підставі наявних у справі матеріалів. За рішенням уповноваженого керівника розгляд справи може здійснюватися дисциплінарною комісією на відкритому засіданні, яке полягає в гласному та відкритому дослідженні обставин, які стали підставою для призначення службового розслідування, за участю поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інших заінтересованих осіб.
     
Висновки суду в межах доводів апеляційної скарги.

Матеріалами справи підтверджено про дотримання відповідачем положень Дисциплінарного статуту та  Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України (надалі - Порядок № 893) в частині підстав для призначення службового розслідування та  порядку його проведення.
Апелянтом вказане не спростовано.
Підставою для проведення службового розслідування відносно позивача став рапорт слідчого ОМВ СУ ГУНП в Чергнігівській області Корнієнко Д.О. про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, як то передбачено п.1 розділу 2 Порядку № 893.  
Згідно п.7 розділу 5 Порядку № 893 розгляд справи дисциплінарною комісією проводиться зазвичай у формі письмового провадження. У разі розгляду справи у формі письмового провадження рішення дисциплінарною комісією приймається без повідомлення та (або) виклику інших учасників службового розслідування на підставі наявних у справі матеріалів.  
          Таким чином, службове розслідування може проводитись у письмовому провадженні без повідомлення та виклику інших учасників службового розслідування, в тому числі й позивача.
           З приводу висновків суду першої інстанції про порушення позивачем службової дисципліни та неналежного виконання ним службових обов`язків, колегія суддів зазначає,  що матеріалами службового розслідування, зокрема: рапорти, доручення, пояснення, функціональні обов`язки заступника начальник слідчого відділення, тощо (а.с.44-60) підтверджено правильність таких висновків.    
          Щодо доводів апелянта про  порушення відповідачем ч.3 розділу 4 Положення про органи досудового розслідування, затверджений наказом Національної поліції України № 570 від 06.07.2017 «Про організацію діяльності органів досудового розслідування Національної поліції України», колегія суддів зазначає наступне.
          Порядок застосування та виконання дисциплінарних стягнень регламентується Дисциплінарним статутом Національної поліції України. Відповідно до ч.7 ст.19 цього статуту у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього статуту. 
          Отже, вказаною нормою закону чітко визначений порядок застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення з посади, і окремо, вказаною нормою не передбачено складання начальником слідчого управління подання про звільнення заступника начальника слідчого відділення з посади.    
Надаючи оцінку всім доводам апелянта, судова колегія також приймає до уваги рішення ЄСПЛ по справі «Ґарсія Руіз проти Іспанії» (Garcia Ruiz v. Spain), заява № 30544/96, п. 26, ECHR 1999-1, в якому Суд зазначив, що «…хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довід…».
Згідно зі ст. 6 КАС України та ст. 17 Закон України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права. 
За таких обставин, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що позовні вимоги є необґрунтованими, оскільки доводи позивача не підтверджені належними та допустими доказами.
Таким чином, колегія суддів вважає, що судом першої інстанції повно та правильно встановлено обставини справи і ухвалено судове рішення з дотриманням норм матеріального та процесуального права, відповідно до вимог  ст. 242 КАС України.
Згідно зі  ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.                    
Таким чином, оскільки судом апеляційної інстанції не здійснено зміни або скасування рішення суду, то відповідно до  ст. 139 КАС України, понесені відповідачем та апелянтом у цій справі судові витрати перерозподілу не підлягають.
Повний текст постанови виготовлено 12.10.2020 р.
Керуючись статтями 308, 309, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційний суд, -
                                                            
                                                       П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Чернігівського окружного адміністративного суду від 05 серпня 2020 р. - залишити без задоволення.
Рішення Чернігівського окружного адміністративного суду від 05 серпня 2020 р. у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Чернігівській області про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на посаді - залишити без змін.
Постанова  суду апеляційної інстанції за наслідками перегляду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Колегія суддів:                                                                                              О.В. Карпушова  

                                                                                                             Л.В. Губська

                                                                                                              О.В. Епель