ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД      
вул. Шолуденка, буд. 1, літера А, м. Київ, 04116, (044) 230-06-58 inbox@anec.court.gov.ua 

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"24" листопада 2020 р.           Справа№ 910/6235/20
Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів: 
головуючого:           Ткаченка Б.О.
суддів:            Майданевича А.Г. 
          Гаврилюка  О.М. 

За участю секретаря судового засідання Яценко І.В.
Представників сторін: згідно з протоколом судового засідання від 24.11.2020
розглянувши матеріали апеляційної скарги Акціонерного товариства "Херсонгаз"  
на рішення Господарського суду міста Києва
від 09.09.2020
у справі № 910/6235/20 (суддя Чебикіна С.О.)
за позовом Акціонерного товариства "Херсонгаз"  
до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг  
про   відшкодування шкоди 642 966,00 грн.

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог

Акціонерне товариство "Херсонгаз" (далі - позивач) звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг  (далі - відповідач) про відшкодування 642 966,00 грн. шкоди, яка завдана протиправною бездіяльністю відповідача на підставі ст. 1173   ЦК України.
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що у зв`язку із протиправною бездіяльністю відповідача позивач не мав об`єктивної можливості в повному обсязі та вчасно здійснювати розрахунки з постачальником природного газу, що призвело до завдання шкоди позивачу у розмірі 642  966,00 грн.

Короткий зміст оскаржуваного рішення місцевого господарського суду та мотиви його прийняття

Рішенням Господарського суду міста Києва від 09.09.2020 у справі №910/6235/20 у позові відмовлено повністю. 
Суд першої інстанції дійшов висновку про те, що права позивача, за захистом яких він звернувся до суду, відповідачем не порушено, а тому в позові про відшкодування позивачу відповідачем 642 966,00 грн. шкоди слід відмовити.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги та узагальнення її доводів

Не погодившись із вказаним рішенням, Акціонерне товариство "Херсонгаз" звернулось до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення Господарського суду міста Києва від 09.09.2020 у справі №910/6235/20 повністю та ухвалити нове рішення, яким позовні вимоги задовольнити.
Доводи апеляційної скарги зводяться до того, що оскаржуване рішення прийняте з порушенням норм матеріального та процесуального права, судом першої інстанції не було з`ясовано обставини, що мають значення для справи.

Дії суду апеляційної інстанції щодо розгляду апеляційної скарги по суті

Згідно з витягом із протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями апеляційну скаргу передано на розгляд колегії суддів у складі: головуючий суддя: Ткаченко Б.О., судді: Майданевич А.Г., Гаврилюк О.М. 
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 28.10.2020 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Акціонерного товариства "Херсонгаз"       на рішення Господарського суду міста Києва від 09.09.2020 у справі №910/6235/20, призначено справу до розгляду на 24.11.2020.

Позиції учасників справи

Представник Акціонерного товариства "Херсонгаз" у поясненнях, наданих у судовому засіданні, підтримав доводи, викладені в апеляційній скарзі, просив апеляційну скаргу задовольнити, скасувати рішення Господарського суду міста Києва від 09.09.2020 у справі №910/6235/20 повністю та ухвалити нове рішення, яким позовні вимоги задовольнити.
Представник Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг у поясненнях, наданих у судовому засіданні, підтримав доводи, викладені у відзиві на апеляційну скаргу, просив апеляційну скаргу залишити без задоволення, а оскаржуване рішення залишити без змін.

Обставини справи, встановлені судом першої інстанції та перевірені судом апеляційної інстанції

Постановою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 01.04.2020 року у справі № 540/1240/19 визнано протиправною бездіяльність Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, що полягає у не встановленні економічно обґрунтованого тарифу на послуги з розподілу природного газу для Акціонерного товариства "Херсонгаз", а також зобов`язано Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг встановити для Акціонерного товариства «Херсонгаз» економічно обґрунтований тариф на розподіл природного газу, зокрема, включивши до складу такого тарифу компенсацію недоотриманої тарифної виручки, різниці в цінах на ВТВ за 2016-2018 роки та недоотримання фінансування за І, ІІ та ІІІ квартали 2019 року за статтями "Витрати на заробітну плату", "Нарахування на зарплату" та "Вартість газу на технологічні потреби" у загальному розмірі 330 700,6 тис. грн. у строк - 30 днів з моменту набрання законної сили цим рішенням.
З урахуванням вказаної постанови П`ятого апеляційного адміністративного суду, позивач вважає, що він з вини відповідача не мав об`єктивної можливості в повному обсязі та вчасно здійснювати розрахунки з постачальником природного газу, що призвело до завдання шкоди позивачу у розмірі 642 966 грн., яка складається із стягнутих з нього на користь відповідача за рішеннями судів у справах № 923/230/18, № 923/1101/17, № 923/228/18, № 923/229/18, № 923/1098/17 та № 923/227/18 сум пені, 3% річних, інфляційних нарахувань та судового збору.
Як вбачається із матеріалів справи,  рішеннями Господарського суду Херсонської області у справах №923/230/18, № 923/1101/17, № 923/228/18, № 923/229/18, № 923/1098/17 та № 923/227/18 стягнуто з Акціонерного товариства "Херсонгаз" (споживач, позивач)  на користь Публічного акціонерного товариства «Національна акціонерна  компанія «Нафтогаз України» (постачальник) пеню, 3% річних, інфляційні витрати та судовий збір на загальну суму 642  966,00 грн. у зв`язку із порушенням позивачем строків оплати за поставлений йому природний газ.
Наявність причинно-наслідкового зв`язку між протиправною поведінкою відповідача та завданою позивачу шкодою останній вбачає в тому, що виключно за умови встановлення відповідачем економічно обґрунтованого тарифу позивач міг уникнути заподіяної шкоди, - вчасно та в повному обсязі здійснювати розрахунок із постачальником природного газу.
З урахуванням наведених обставин, позивач звернувся до суду з позовом про відшкодування йому 642 966,00 грн. шкоди, яка завдана протиправною бездіяльністю відповідача на підставі ст. 1173   ЦК України.

Мотиви та джерела права, з яких виходить суд апеляційної інстанції при прийнятті постанови

Відшкодування майнової шкоди за своєю правовою природою є відшкодуванням позадоговірної шкоди, тобто деліктною відповідальністю.
Відповідно до ст.ст. 1173 та 1174 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) шкода, завдана фізичній або юридичній особі незаконними рішеннями, дією чи бездіяльністю органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування при здійсненні ними своїх повноважень, відшкодовується державою, Автономною Республікою Крим або органом місцевого самоврядування незалежно від вини цих органів.
На відміну від загальної норми ст. 1166 ЦК України, яка вимагає встановлення усіх чотирьох елементів цивільного правопорушення (протиправна поведінка, наявність шкоди, причинний зв`язок між протиправною поведінкою та завданою шкодою, вина заподіювача шкоди), спеціальні норми ст. 1173 ЦК України допускають можливість відшкодування шкоди незалежно від вини органу державної влади та його посадової або службової особи.  
Таким чином, необхідною підставою для притягнення органу державної влади до відповідальності у вигляді стягнення шкоди є факти неправомірних дій чи бездіяльності цього органу чи його посадових або службових осіб, наявність шкоди та причинний зв`язок між неправомірними діями чи бездіяльністю і заподіяною шкодою.
Відсутність хоча б одного з цих елементів виключає цивільну відповідальність за заподіяну шкоду.
У спірних правовідносинах саме на позивача покладається обов`язок довести наявність шкоди (її розмір), протиправність (незаконність) поведінки органу державної влади та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяною шкодою.
Причинний зв`язок між протиправною поведінкою і шкодою полягає в тому, що протиправна поведінка завжди передує в часі шкідливому результату, що настав; шкідливий результат є наслідком саме цієї протиправної поведінки.
Разом з тим, Пленум Верховного Суду України у постанові від 27 березня 1992 № 6 "Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди" зазначив, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок.
Причинний зв`язок між протиправним діянням заподіювача шкоди та шкодою, заподіяною потерпілому, є обов`язковою умовою настання відповідальності.
Причинно-наслідковий зв`язок між діянням особи та заподіянням шкоди полягає в тому, що шкода є наслідком саме протиправного діяння особи, а не будь-яких інших обставин. Проста послідовність подій не повинна братися до уваги. Об`єктивний причинний зв`язок як умова відповідальності виконує функцію визначення об`єктивної правової межі відповідальності за шкідливі наслідки протиправного діяння. Заподіювач шкоди відповідає не за будь-яку заподіяну шкоду, а тільки за ту шкоду, яка заподіяна його діями. Відсутність причинного зв`язку означає, що шкода заподіяна не діями заподіювача, а викликана якимись іншими обставинами.
Аналогічна позиція викладена у постанові Верховного Суду від 08.05.2018 у справі № 920/316/17.
Предметом позову у даній справі є вимога позивача про відшкодування йому 642 966,00 грн. шкоди, яка завдана протиправною бездіяльністю відповідача, яка підтверджена рішенням П`ятого апеляційного адміністративного суду від 01.04.2020 року у справі № 540/1240/19. В обґрунтування позовних вимог, позивач посилається на те,  що він з вини відповідача не мав об`єктивної можливості в повному обсязі та вчасно здійснювати розрахунки з постачальником природного газу, що призвело до завдання шкоди позивачу у розмірі 642  966,00 грн., яка складається із стягнутих з нього на користь Публічного акціонерного товариства «Національна акціонерна  компанія «Нафтогаз України» за рішеннями судів у справах № 923/230/18, № 923/1101/17, № 923/228/18, № 923/229/18, № 923/1098/17 та № 923/227/18 сум пені, 3% річних, інфляційних нарахувань та судового збору.
Як вбачається із матеріалів справи,  рішеннями Господарського суду Херсонської області у справах №923/230/18, № 923/1101/17, № 923/228/18, № 923/229/18, № 923/1098/17 та № 923/227/18 стягнуто з Акціонерного товариства "Херсонгаз" як споживача  на користь Публічного акціонерного товариства «Національна акціонерна  компанія «Нафтогаз України» як постачальника пеню, 3% річних, інфляційні витрати та судовий збір на загальну суму 642  966,00 грн. у зв`язку із порушенням позивачем строків оплати за поставлений йому природний газ.
Постановою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 01.04.2020 року у справі № 540/1240/19 визнано протиправною бездіяльність Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, що полягає у невстановленні економічно обґрунтованого тарифу на послуги з розподілу природного газу для Акціонерного товариства "Херсонгаз", а також зобов`язано Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг встановити для Акціонерного товариства «Херсонгаз» економічно обґрунтований тариф на розподіл природного газу, зокрема, включивши до складу такого тарифу компенсацію недоотриманої тарифної виручки, різниці в цінах на ВТВ за 2016-2018 роки та недоотримання фінансування за І, ІІ та ІІІ квартали 2019 року за статтями "Витрати на заробітну плату", "Нарахування на зарплату" та "Вартість газу на технологічні потреби" у загальному розмірі 330 700,6 тис. грн. у строк - 30 днів з моменту набрання законної сили цим рішенням.
Відповідно до ст. 22 Цивільного кодексу України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Під збитками розуміються втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).
Для застосування такого виду господарської санкції (правового наслідку порушення зобов`язання) як стягнення збитків з органу державної влади (Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг) необхідна наявність таких елементів складу цивільного (господарського) правопорушення, як: протиправна поведінка; збитки; причинний зв`язок між протиправною поведінкою і збитками.
За відсутності хоч б одного з цих елементів господарсько-правова відповідальність не настає.
Враховуючи вищенаведені положення, позивачем не доведено наявності причинно-наслідкового зв`язку між протиправною бездіяльністю органу державної влади (Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг) та збитками, які позивач зазнав у зв`язку із стягненням з нього пені, 3% річних, інфляції та судового збору за судовими рішеннями у справах № 923/230/18, № 923/1101/17, № 923/228/18, № 923/229/18, № 923/1098/17 та № 923/227/18 на користь Публічного акціонерного товариства «Національна акціонерна   компанія «Нафтогаз України» (постачальника) за неналежне виконання ним договорів поставки   природного газу в частині порушення строків оплати за отриманий газ.
З огляду на вказані обставини, колегія суддів вважає, що безпосередніми підставами (причинами) стягнення з позивача у даній справі пені, 3% річних, інфляції та судового збору за судовими рішеннями у справах № 923/230/18, № 923/1101/17, № 923/228/18, № 923/229/18, № 923/1098/17 та № 923/227/18 на користь Публічного акціонерного товариства «Національна акціонерна   компанія «Нафтогаз України» були не дії/бездіяльність відповідача у даній справі, а порушення Акціонерним товариством "Херсонгаз" умов укладених із Публічним акціонерним товариством «Національна акціонерна   компанія «Нафтогаз України»  договорів поставки   природного газу.
З урахуванням вищевикладеного, колегія суддів погоджується із висновком суду першої інстанції, що права позивача, за захистом яких він звернувся до суду, відповідачем не порушено, а тому в позові про відшкодування позивачу відповідачем 642 966,00 грн. шкоди слід відмовити.

Висновки суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги

Таким чином, колегія суддів апеляційної інстанції вважає, що рішення суду першої інстанції ґрунтується на всебічному, повному та об`єктивному розгляді всіх обставин, що мають значення для справи, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, у зв`язку з чим апеляційна скарга  задоволенню не підлягає.
Практикою Європейського суду з прав людини передбачено, що п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, проте його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.
Згідно ч. 1 ст. 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.
Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 86 Господарського процесуального кодексу України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.
Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
Обставини, викладені в апеляційній скарзі, не знайшли свого підтвердження під час апеляційного розгляду даної справи.
Згідно з ч. 1 ст. 276 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Зважаючи на вищенаведене, колегія суддів дійшла висновку про те, що рішення суду першої інстанції прийняте з повним та всебічним дослідженням обставин, які мають значення для справи, а також із дотриманням норм матеріального і процесуального права, у зв`язку з чим підстави для його скасування відсутні.
У зв`язку з відмовою в задоволенні апеляційної скарги, відповідно до ст.  129 Господарського процесуального кодексу України судовий збір за подання апеляційної скарги покладається на апелянта.
Керуючись ст.ст. 76-79, 86, 129, 269, 270, 275, 276, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд, 

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу Акціонерного товариства "Херсонгаз" залишити без задоволення, а рішення Господарського суду міста Києва від 09.09.2020 у справі № 910/6235/20  залишити без змін.
2. Матеріали справи № 910/6235/20 повернути до Господарського суду міста Києва.
3. Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених ст. 287 Господарського процесуального кодексу України та у строки, встановлені ст. 288 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст постанови складено 28.12.2020 у зв`язку з перебуванням судді Гаврилюка О.М. на лікарняному.

Головуючий суддя                                                            Б.О. Ткаченко 

Судді                                                                                А.Г. Майданевич

                                                                                О.М. Гаврилюк