ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А
і м е н е м  У к р а ї н и

28 жовтня 2020 року 	м. Дніпро	справа № 160/9483/19	

Третій апеляційний адміністративний суд 
у складі колегії суддів: головуючого - судді  Кругового О.О. (доповідач),
                               суддів:  Прокопчук Т.С., Шлай А.В.,     
  
          розглянувши у порядку письмового провадження  в місті Дніпро  апеляційну скаргу ОСОБА_1   
на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду   від 02 квітня 2020   року, (суддя суду першої інстанції Неклеса О.М.), прийняте в порядку письмового провадження в м. Дніпро, в адміністративній справі №160/9483/19 за позовом ОСОБА_1  до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпропетровської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача – ОСОБА_2 , про визнання протиправним та скасування припису, - 
в с т а н о в и в :
          30 вересня 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду з адміністративним позовом, в якому просив:  визнати протиправним та скасувати припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 14.08.2019 р. винесений головним спеціалістом-інспектором управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпропетровської міської ради Харченко М.М., про невиконання власником домоволодіння ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 вимог припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 03.07.2019 р., що є порушенням абз. 4 п.14 Порядку здійснення державного архітектурно- будівельного контролю, затвердженого постановою КМ України від 23.05.2011 р. № 553.
Адміністративний позов обґрунтовано тим, що  20.09.2019 року отримав поштовий конверт з протоколом про адміністративне правопорушення від 14.08.2019 року, приписом про усунення порушень вимог чинного законодавства у сфері містобудування, будівельних норм та стандартів від 14.08.2019 року та актом  від 14.08.2019 року №00000086, який складено за результатами проведення планового заходу та в якому зазначено про порушення допущене власником домоволодіння ОСОБА_1 , а саме: не виконано вимоги припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 03.07.2019 р. Позивач зазначає, що припис від 03.07.2019 року позивач не отримував, під час позапланового заходу за наслідками якого прийнято припис присутній не був, повідомлення та направлення на проведення перевірки не отримував. На думку позивача, не пред`явлення направлень на проведення перевірки, проведення перевірки в його відсутність та прийняття припису від 03.07.2019 року, який він не отримував вказують на протиправність оскаржуваного припису від 14.08.2019 року.
Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від від 02 квітня 2020   року в задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 відмовлено.
Не погодившись з рішенням суду першої інстанції позивач звернувся з апеляційною скаргою, в якій посилаючись на порушення судом вимог норм матеріального та процесуального права просить оскаржуване рішення скасувати та прийняти нову постанову про задоволення позову.
Апеляційна скарга фактично обґрунтована доводами адміністративного позову. Також, заявник зазначає, що докази отримання ним направлення на перевірку та припису, а саме повідомлення про вручення поштових відправлень, надані до суду відповідачем, містять підроблені підписи позивача. Позивач наголошує, що він вказані документи не отримував та зазначає, що наразі підтвердити або спростувати цей факт неможливо, оскільки інформація щодо отримання поштових відправлень вже не зберігається ПАТ «УКРПОШТА».  Крім того, на думку позивача припис від 03.07.2020 року вже вичерпав свою дію, у зв`язку зі спливом часу його дії, тому прийняття припису 14.08.2019 року, яким фактично пролонговано припис від 03.07.2019 року є протиправним.
Від відповідача на адресу суду надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому останній вказує на правомірність дій посадових осіб ДАБК при проведенні позапланового заходу, виданні приписів, та зазначає про безпідставність доводів позивача. Просить суд рішення суду першої інстанції залишити без змін, а апеляційну скаргу – без задоволення.
Від ОСОБА_3 на адресу апеляційного суду надійшло клопотання про заміну третьої особи у справі ОСОБА_4 на її правонаступника ОСОБА_3 , внаслідок смерті первісної третьої особи. На підтвердження вказаних обставин, до матеріалів справи надано копію витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі спадкової справи, та копію свідоцтва про народження ОСОБА_3 відповідно до якої останній є сином померлої   ОСОБА_4 .. 
У відповідності до ст. 52 КАС України, у разі вибуття або заміни сторони чи третьої особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд допускає на будь-якій стадії судового процесу заміну відповідної сторони чи третьої особи її правонаступником. Усі дії, вчинені в адміністративному процесі до вступу правонаступника, обов`язкові для нього в такій самій мірі, у якій вони були б обов`язкові для особи, яку він замінив.
З огляду на викладене, колегія суддів вважає за необхідне задовольнити клопотання ОСОБА_3 та здійснити заміну третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача, ОСОБА_4 її правонаступником ОСОБА_3 .
Від третьої особи надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якій третя особа зазначає, що позивач безпідставно та незаконно самовільно здійснює будівництво будівлі за адресою АДРЕСА_1 , чим завдає шкоду інтересам третьої особи. Просить залишити рішення суду першої інстанції без змін, а апеляційну скаргу позивача залишити без задоволення.
Дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, відзивів на апеляційну скаргу, перевіривши правильність застосування судом першої інстанції при прийнятті оскаржуваного судового рішення норм матеріального та процесуального права, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.
Судом першої інстанції встановлено та матеріалами справи підтверджено, що 29.05.2019 ОСОБА_4 було надано Управлінню державного архітектурно-будівельного контролю ДМР звернення від 28.05.2019 року про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності. У зверненні зазначено, що починаючи з 2014 року по АДРЕСА_1 (поруч з домоволодінням ОСОБА_4 ) ОСОБА_1 розпочав будівництво споруди, без дотримання Державних будівельних норм та не маючи будь-яких документів, які б йому дозволяли розпочати це будівництво. У зв`язку з викладеним ОСОБА_4 просила здійснити перевірку щодо відповідності зведеної будівлі вимогам законодавства та за результатами перевірки скласти відповідний припис.
Листом від 20.06.2019 року №9/1-166 позивача було повідомлено про проведення позапланової перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті за адресою АДРЕСА_1 , зазначено про необхідність бути присутнім або забезпечити участь уповноваженого представника на об`єкті та надати документацію, необхідну для здійснення відповідного контролю, в період з 01.07.2019 року по 12.07.2019 року.
Наведений лист було направлено на адресу позивача засобами поштового зв`язку 20.06.2019 року, що підтверджується фіскальним чеком та списком згрупованих відправлень №13460, а також на електронну пошту ТОВ “Ларан”, співвласником якого є позивач. 
03.07.2019 року відповідачем було проведено позапланову перевірку на об`єкті будівництва, що розташований за адресою АДРЕСА_1 , за результатами якої складено припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті містобудування, наведеним приписом від позивача вимагалось до 07.08.2019 року усунути порушення ДБН Б.2.2-12-2018 “Планування і забудова територій”, привести об`єкт у відповідність до вимог чинного законодавства, будівельних норм, стандартів і правил.
Припис від 03.07.2019 року було направлено за місцем проживання позивача та отримано 06.07.2019 року, що підтверджено поштовим повідомленням про вручення, копія якого міститься в матеріалах справи.
14.08.2019 року відповідачем, на підставі наказу від 06.08.2019 року №423п та направлення №0353 від 07.08.2019 року для проведення планового (позапланового) заходу, було проведено повторно позапланову перевірку на об`єкті будівництва за адресою: АДРЕСА_1 , замовником якого є ОСОБА_1 , за результатами якої було складено акт №0000000086 від 14.08.2019 року, протокол про адміністративне правопорушення від 14.08.2019 року та припис від 14.08.2019 року про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.
У приписі від 14.08.2019 року відповідач зазначив, що за результатами позапланової перевірки на об`єкті містобудування, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 встановлено не виконання власником домоволодіння ОСОБА_1 вимог припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 03.07.2019 року, що є порушенням абз.4 п.4 Порядку здійснення архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року №553. З метою усунення виявлених порушень у наведеному приписі від позивача вимагалось до 16.09.2019 року виконати припис від 03.07.2019 року, а саме - привести об`єкт у відповідність до вимог чинного законодавства, будівельних норм, стандартів і правил шляхом перебудови будівлі. Припис було підписано уповноваженою особою відповідача та двома свідками. 
Також припис від 14.08.2019 року було направлено за місцем проживання позивача та отримано 11.09.2019 року, що підтверджено поштовим повідомленням про вручення, копія якого міститься в матеріалах справи.
Не погоджуючись з наведеним приписом позивач звернувся до суду з позовом.
Вирішуючи спір між сторонами та відмовляючи у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що відповідач під час проведення позапланової перевірки на об`єкті будівництва, який розташований за адресою: АДРЕСА_1 , діяв відповідно вимог чинного законодавства України в сфері містобудівної діяльності та в повному обсязі дотримався Порядку № 553, припис від 14.08.2019 року прийнятий на підставі, у межах наданих відповідачу повноважень та є правомірним, а тому не підлягає скасуванню.
Суд апеляційної інстанції погоджується з такими висновками суду першої інстанції з огляду на наступне.
Частиною  2  статті 19 Конституції України  передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені  Конституцією  та законами України.
Відповідно до частини першої  статті 41 Закону № № 3038-VI  державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та    експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.
Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
На виконання зазначеної норми  закону Кабінет Міністрів України постановою від 23 травня 2011 року № 553  затвердив Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (далі - Порядок № 553), який визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.
Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом (пункт 5 Порядку № 553).
Відповідно до пункту 6 Порядку № 553 плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю.
Позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю (пункт 7 Порядку № 553).
При цьому, вказаний пункт Порядку також визначає перелік підстав для проведення позапланової перевірки, який є вичерпним та не підлягає розширеному тлумаченню. Зокрема, це:
подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;
необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;
виявлення факту самочинного будівництва об`єкта;
перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю;
вимога Держархбудінспекції про проведення перевірки;
звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог містобудівного законодавства;
вимога правоохоронних органів про проведення перевірки. 
Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати п`яти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.
Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.
Зміст наведених норм права свідчить про те, що позапланова перевірка може бути проведена виключно у разі наявності підстав, визначених у пункті 7 Порядку № 553, про що повинно бути зазначено у направленні для її проведення.
Підставою для проведення 14.08.2019 року позапланової перевірки на об`єкті містобудування, що розташований за адресою: м. Дніпро, вул. Лабораторна, буд. 89 була необхідність перевірки виконання вимог припису про усунення порушення вимог законодавства в сфері містобудування, будівельних норм, стандартів і правил від 03.07.2019 року.
Припис про усунення порушення вимог законодавства в сфері містобудування, будівельних норм, стандартів і правил від 03.07.2019 року було направлено на адресу позивача засобами поштового зв`язку 03.07.2019 року, що підтверджується списком №15119 згрупованих поштових відправлень рекомендованих листів та фіскальним чеком. Дане відправлення було отримано 06.07.2019 року за адресою проживання позивача, що підтверджується підписом “ ОСОБА_5 ” на рекомендованому повідомленні, копія якого міститься в матеріалах справи. 
          Пунктом 7 Порядку №553 визначено, що під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.
          Судом першої інстанції встановлено, що проведення позапланової перевірки Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Дніпропетровської міської ради було видано наказ від 06 серпня 2019 року за № 423п та виписано направлення від 07 серпня 2019 року за № 0353, копії яких містяться в матеріалах справи. 
Також, з матеріалів справи видно, що зазначена перевірка була проведена в присутності свідків ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , підписи яких містяться на оскаржуваному приписі.
Згідно з п.16 Порядку №553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком..
Пунктом 17 Порядку №553 передбачено, що у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис).
У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.
Форми зазначених документів затверджено Наказом Міністерства регіонального розвитку будівництва та житлово-комунального господарства України від 15.05.2012 №240. 
Як видно з матеріалів справи, після проведення перевірки відповідачем відносно позивача було складено акт № 0000000086, протокол про адміністративне правопорушення від 14.08.2019 року та припис про усунення порушення вимог законодавства в сфері містобудування, будівельних норм, стандартів і правил від 14.08.2019 року, де зазначено про виявлене порушення у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, зокрема: власником домоволодіння ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 не виконано вимоги припису про усунення порушення вимог законодавства в сфері містобудування, будівельних норм, стандартів і правил від 03.07.2019 року, що є порушенням абз.4 п. 14 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553.
Слід зазначити, що акт, припис та протокол, які були складені під час перевірки, відповідають встановленим чинним законодавством формам.
Абзацем 4 п. 14 Порядку №553 встановлено, що суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.
Як вірно зазначено судом першої інстанції,  позивачем не було виконано вимоги припису про усунення порушення вимог законодавства в сфері містобудування, будівельних норм, стандартів і правил від 03.07.2019 року, а тому з огляду на положення абз.4 п.14,  п.17 Порядку №553, у відповідача були наявні законні підстави для винесення припису про усунення порушення вимог законодавства в сфері містобудування, будівельних норм, стандартів і правил від 14.08.2019 року.
Згідно з п. 21 Порядку №553 якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта.
У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.
У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.
У акті перевірки від 14.08.2019 року та приписі від 14.08.2019 року містяться записи про відмову позивача від одержання примірника акта та припису, у зв`язку з чим ці документи були направлені на адресу проживання позивача засобами поштового зв`язку.
З матеріалів справи видно, що складені документи за результатами проведення вищевказаної позапланової перевірки направлялися позивачу засобами поштового зв`язку, про що свідчать список №21002 згрупованих поштових відправлень рекомендованих листів та фіскальний чек від 15.08.2019 року про направлення поштових відправлень. Дане відправлення було отримано за адресою проживання позивача 11.09.2019 року, про що свідчить підпис “Головянко” на рекомендованому повідомленні, копія якого міститься в матеріалах справи.
          Доводи позивача з приводу фальсифікації  рекомендованих повідомлень про вручення позивачу припису від 03.07.2019 року та документів прийнятих за результатом позапланової перевірки (акту, протоколу, припису від 14.08.2019 року) суд апеляційної інстанції вважає необґрунтованими. 
Суд зазначає, що на підтвердження вказаних доводів позивачем до суду не надано жодних належних та допустимих доказів, зокрема, не надано підтвердження факту звернення позивача до правоохоронних органів із відповідною заявою. 
Суд звертає увагу, що у відповідності до ст. 77 КАС кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених  статтею 78  цього Кодексу.
Також, суд приймає до уваги офіційний лист Укрпошти за підписом заступника директора, в якому зазначено, що надання послуг поштового зв`язку проводиться об`єктами поштового зв`язку Укрпошти згідно з вимогами Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 року № 270, надалі по тексту - Правила, Закону України “Про поштовий зв`язок” від 04.10.2001 року, Актів Всесвітнього поштового союзу. Відповідно до вимог п.п. 121, 122 Правил, до вручення одержувачу поштового відправлення, виплати коштів за поштовим переказом відправник має право за місцем приймання цього поштового відправлення, поштового переказу для пересилання протягом шести місяців з дня прийняття їх для пересилання подати заяву про розшук відправленого ним реєстрованого поштового відправлення, поштового переказу. Автоматизована система відстежень пересилання реєстрованих поштових відправлень Укрпошти фіксує надані послуги з пересилання реєстрованих поштових відправлень на протязі шести місяців з дня прийняття їх для пересилання. Враховуючи вищевикладене, на сайті Укрпошти в системі відстеження поштових відправлень може відображатися некоректна інформація щодо, вручення відправлень, які були прийняті більш шести місяців з дня прийняття їх для пересилання. Тому повідомити дату вручення рекомендованих листів з повідомленнями  №4900073464817, 4900075051536 не має можливості.
Доводи позивача з приводу порушення відповідачем порядку проведення позапланової перевірки на об`єкті містобудування з адресою: м.Дніпро, вул. Лабораторна, буд. 89 з огляду на те, що останній під час проведення перевірки був відсутній, суд вважає необгрунтованими, з огляду на наступне.
Відповідно до п.13 Порядку №553 суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право:
вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства;
перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень;
бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю;
за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю;
подавати в письмовій формі, зокрема через електронний кабінет, свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.
Таким чином, Порядком №553 визначено право особи бути присутнім під час проведення перевірки, в той же час, ні приписи  Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», ні Порядку №533 не визначають обов`язку органу державного архітектурно-будівельного контролю попередньо попередити суб`єкта містобудування про намір проведення позапланового заходу. Від суб`єкта владних повноважень відповідно до вимог законодавства, чинного на час проведення позапланової перевірки, вимагалось лише пред`явлення службового посвідчення та направлення на перевірку безпосередньо перед проведенням такої перевірки. Вказане також узгоджується і з обставинами, визначеними пунктом 7 Порядку №533, що слугують підставами для проведення позапланової перевірки, як відповідного способу виявлення або підтвердження факту порушення суб`єктом містобудування норм чинного законодавства.
          Аналогічний правовий висновок викладено в постанові Верховного Суду від 12.02.2019 року в справі №813/578/17, що враховано судом апеляційної інстанції під час розгляду даної справи в порядку ст. 242 КАС України.
Доводи позивача про те, що відповідно до припису від 08.12.2014 р., який складено на підставі акту про проведення позапланової перевірки на підставі звернення фізичної особи від 08.12.2014 р., були зупинені підготовчі будівельні роботи на території земельної ділянки по вул. Лабораторна, 89 в м. Дніпро та об`єкт (перевірки) не перебуває в процесі будівництва, а тому відповідач не мав права проводити його перевірки, суд зазначає наступне.
За змістом Закону України “Про регулювання містобудівної діяльності” будь-який об`єкт будівництва або містобудування є завершеним будівництвом в разі наявності декларації про готовність об`єкта до експлуатації.
Зокрема, згідно з ст. 39 Закону України “Про регулювання містобудівної діяльності” прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів та об`єктів, будівництво яких здійснювалося на підставі будівельного паспорта, здійснюється шляхом реєстрації відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі поданої замовником декларації про готовність об`єкта до експлуатації протягом десяти робочих днів з дня реєстрації заяви. 
Порядок прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 р. № 461 (далі – Порядок №461).
Відповідно до п.3 Порядку №461 прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, здійснюється шляхом реєстрації відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі поданої замовником декларації про готовність об`єкта до експлуатації (далі - декларація).
Також пунктом 15 Порядку №461 закріплено, що дані щодо зареєстрованих декларацій, внесених змін до них, повернення на доопрацювання для усунення виявлених недоліків та скасування їх реєстрації, а також виданих сертифікатів та відмов у їх видачі вносяться Держархбудінспекцією до реєстру на підставі інформації, поданої органами державного архітектурно-будівельного контролю, автоматично за допомогою програмних засобів ведення реєстру в день її надходження.
Реєстрація декларації або видача сертифіката здійснюється шляхом внесення даних до реєстру з дотриманням вимог Закону України   “Про дозвільну систему у сфері господарської діяльності”   та   “Про адміністративні послуги”.
Також у п.17 Порядку № 461 закріплено, що замовник (його уповноважена особа) заповнює і подає особисто або надсилає рекомендованим листом з описом вкладення чи через електронний кабінет до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю один примірник декларації:
щодо об`єктів, будівництво яких здійснено на підставі будівельного паспорта, за формою, наведеною у   додатку 2   до цього Порядку;
щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), за формою, наведеною у   додатку 3   до цього Порядку;
щодо самочинно збудованого об`єкта, на яке визнано право власності за рішенням суду, за формою, наведеною у   додатку 5   до цього Порядку.
Орган державного архітектурно-будівельного контролю протягом десяти робочих днів з дня надходження декларації перевіряє повноту даних, зазначених у декларації, та забезпечує внесення інформації, зазначеної у декларації, до реєстру (п. 18 Порядку № 461).
Відповідно до п.19 Порядку № 461 копія декларації зберігається в органі державного архітектурно-будівельного контролю.
Відповідно до Положення про управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради, затвердженого рішенням Дніпропетровської міської ради від 23.05.2018 року № 33/32, до основних завдань та функцій управління належить виконання дозвільних та реєстраційних функцій у сфері містобудівної діяльності, а також проведення перевірок відповідності виконання підготовних та будівельних робіт, будівельних матеріалів, виробів і конструкцій, що застосовуються під час будівництва об`єктів, вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, технічним умовам, затвердженим проектним вимогам, рішенням.
Як зазначив відповідач у відзивах на позов та на апеляційну скаргу, на даний час в архіві управління Державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради відсутня копія декларації на об`єкт містобудування за адресою: АДРЕСА_1 . Доказів протилежного позивач до суду не надав.
Отже, об`єкт містобудування за адресою: АДРЕСА_1 , в розумінні наведених норм чинного законодавства, є незавершений будівництвом де виконуються будівельні роботи, а тому у відповідача були правові підстави для проведення позапланової перевірки на зазначеному об`єкті та прийняття припису, у зв`язку з виявленням порушень чинного законодавства.
Крім того, суд першої інстанції правильно зазначив про безпідставність доводів позивача про застосування до нього подвійної відповідальності за правопорушення, вчинене під час здійснення будівельних робіт на об`єкті будівництва, що розташований за адресою: м. Дніпро, вул. Лабораторна, буд. 89.
Так, встановлені обставини справи свідчать, що 08.12.2014 року на об`єкті будівництва, що розташований за адресою: м. Дніпро, вул. Лабораторна, буд.89, була проведена позапланова перевірка дотримання вимог законодавства в сфері містобудівної діяльності, під час якої встановлено, що гр. ОСОБА_1 виконує будівельні роботи без належним чином розробленої та затвердженої проектної документації, без забезпечення авторського нагляду та без забезпечення технічного нагляду, що є порушенням ч. 1, ч. 2 ст. 11 Закону України “Про архітектурну діяльність”, що підтверджується актом перевірки вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил від 08.12.2014 року.
В свою чергу, позаплановою перевіркою дотримання законодавства в сфері містобудівної діяльності, яка проведена 14.08.2019 року було встановлено порушення власником домоволодіння ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 , яке полягало у невиконанні вимог припису про усунення порушення вимог законодавства в сфері містобудування, будівельних норм, стандартів і правил від 03.07.2019 року, що є порушенням абз.4 ст.14 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553.
Відтак, в даному випадку мають місце два різних порушення, допущені позивачем, а відтак,   факт подвійної відповідальності за одне й теж правопорушення в сфері містобудівної діяльності відсутній.
Доводи позивача з приводу того, що оскільки 08.08.2019 закінчився встановлений строк для виконання припису від 03.07.2019 року то, як наслідок винесення нового припису від 14.08.2019 року про виконання іншого припису, по якому закінчився строк його дії, не ґрунтується на приписах законодавства, є також безпідставними, з огляду на таке.
Відповідно до Закону України Закону України “Про регулювання містобудівної діяльності” та Порядку №553 підставою для проведення позапланової перевірки є перевірка виконання суб`єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю.
При цьому, абзацем 4 п. 14 Порядку №553 встановлено, що суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.
У зв`язку з порушенням позивачем вимог абзацу 4 п. 14 Порядку №553 відповідачем (невиконанням припису від 03.07.2019 року) відносно позивача було складено новий припис від 14.08.2019 року, з вимогою виконати припис від 03.07.2019 року, а саме - привести об`єкт у відповідність до вимог чинного законодавства, будівельних норм, стандартів і правил шляхом перебудови будівлі. 
Отже, суд апеляційної інстанції вважає, що у відповідача були законні підстави  для складення нового припису від 14.08.2019 року про усунення позивачем порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.
Таким чином, суд апеляційної інстанції погоджується з висновками суду першої інстанції про правомірність та обґрунтованість припису  про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 14.08.2019 р. винесений головним спеціалістом-інспектором управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпропетровської міської ради Харченко М.М., про невиконання власником домоволодіння ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 вимог припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 03.07.2019 р., що є порушенням абз. 4 п.14 Порядку здійснення державного архітектурно- будівельного контролю, затвердженого постановою КМ України від 23.05.2011 р. № 553.
          З урахуванням вищевикладеного суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що рішення суду першої інстанції є законним та обґрунтованим, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, тому підстави для зміни або скасування рішення суду першої інстанції – відсутні.
          Керуючись ст. 243, ст. 308, ст. 310, ст. 315, ст. 316, ст. 321, ст. 325 КАС України, суд, -
п о с т а н о  в и в :
          Апеляційну скаргу ОСОБА_1 -  залишити без задоволення.
          Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду   від 02 квітня 2020   року в адміністративній справі №160/9483/19 – залишити без змін. 
          Постанова набирає законної сили з моменту прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів до Верховного Суду.

Головуючий - суддя                                                                      О.О. Круговий 

                               суддя                                                                      Т.С. Прокопчук 

                               суддя                                                                      А.В. Шлай