ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 листопада 2020 року 
м. Київ

Справа №  904/5607/19 

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду: 
Колос І.Б. (головуючий), Бенедисюка І.М., Малашенкової Т.М.,
за участю секретаря судового засідання Малихіної О.В.,

представників учасників справи:
позивача - акціонерного товариства «Українська залізниця» в особі регіональної філії «Придніпровська залізниця» - Березінський О.С., адвокат (довіреність від 19.07.2019),

відповідача - приватного акціонерного товариства «Північний гірничо - збагачувальний комбінат» -     не з`явився,                                        

розглянув у відкритому судовому засіданні 
касаційну скаргу  акціонерного товариства «Українська залізниця» в особі регіональної філії «Придніпровська залізниця» 
на постанову Центрального апеляційного господарського суду від 09.07.2020 (колегія суддів: Кузнецова І.Л. (головуючий), Подобєд І.М., Орешкіна Е.В.)
зі справи № 904/5607/19 
за позовом акціонерного товариства «Українська залізниця» в особі регіональної філії «Придніпровська залізниця» (далі - Залізниця в особі філії)   
до приватного акціонерного товариства «Північний гірничо - збагачувальний комбінат»  (далі - ПрАТ «Північний гірничо - збагачувальний комбінат»)
про стягнення 82   632,96 грн. плати за користування вагонами та 18 456,96 грн. збору за зберігання вантажу.
Згідно з розпорядженням Заступника керівника апарату - керівника секретаріату Касаційного господарського суду від 09.11.2020 № 29.3-02/2923 проведено повторний автоматичний розподіл справи № 904/5607/19 у зв`язку з перебуванням судді Малашенкової Т.М. у відпустці.
Згідно з розпорядженням Заступника керівника апарату - керівника секретаріату Касаційного господарського суду від 19.11.2020 № 29.3-02/3079 проведено повторний автоматичний розподіл справи № 904/5607/19 у зв`язку з перебуванням судді Булгакової І.В. у відпустці.
1. ІСТОРІЯ  СПРАВИ
Короткий зміст позовних вимог
Залізниця в особі філії  звернулася до господарського суду Дніпропетровської області з позовом до ПрАТ «Північний гірничо - збагачувальний комбінат» про стягнення  82    632,96 грн. плати за користування вагонами та 18    456,96 грн. збору за зберігання вантажу.
Позовні вимоги обґрунтовані, зокрема, тим, що у травні 2019 року за залізничними накладними №№ 46295499, 46415956, 46416996, 46425237, 45974847, 46312591, 46319745, 46319794, 46319810, 46413811, 49866544, 44688869, 44688828, 44688802, 44688794, 49820152, 46521068, 46520888, 46520953, 46520938, 46512653, 46512695, 49892359, 49891823, 49887789,   49892367,   46483533,   46431011,   46512661,   46512679 Залізницею прийнято до перевезення вантаж та порожні власні вагони на адресу одержувача - ПрАТ «Північний гірничо-збагачувальний комбінат». На шляху прямування на підставі наказів від 26.05.19 № 3396, від 30.05.19 № 3501 вказані вагони затримані, у зв`язку із зайнятістю колій станції призначення Терни через неприйняття вагонів одержувачем - ПрАТ «Північний гірничо-збагачувальний комбінат» на свою під`їзну колію. Станціями затримки Нижньодніпровськ - Вузол, Сухачівка у порядку, передбаченому пунктами 9, 10 Правил користування вагонами та контейнерами, пунктом 9 Правил зберігання вантажів складено акти про затримку вагонів форми ГУ-23а. У зв`язку з наведеним, за весь час затримки вагонів з вини вантажовласника нараховано плату за користування спірними вагонами та збір за зберігання вантажу за накопичувальними картками. 
Короткий зміст судових рішень
Ухвалою  господарського суду Дніпропетровської області від 06.02.2020, залишеною без змін постановою Центрального апеляційного господарського суду від 09.07.2020, позов Залізниці в особі філії залишено без розгляду на підставі пункту 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України).
Судові рішення попередніх інстанцій мотивовані, зокрема, тим, що позивачем не було забезпечено явку його уповноваженого представника у судове засідання  06.02.2020, не повідомлено суд про причини такої неявки, як і не подано заяви про розгляд справи за його відсутності, що є підставою для  залишення позову без розгляду на підставі положень статті 226 ГПК України. 
При цьому судами зазначено, що відповідач у відзиві на позовну заяву заперечував проти тверджень позивача щодо необхідності внесення плати за користування вагонами та збору за зберігання за затримку вагонів, оскільки, за твердженням відповідача, такі доводи не підтверджені достовірними доказами; з огляду на суть заперечень відповідача, характер спірних правовідносин, предмет доказування у справі та необхідність заслуховування пояснень позивача з приводу поданих документів, які стали підставою для нарахування плати, місцевий господарський суд перейшов до розгляду справи за правилами загального позовного провадження; згідно з ухвалою від 27.01.2020 підготовче засідання призначено на 06.02.2020; явку в засідання повноважних представників учасників судового процесу визнано обов`язковою. 
Короткий зміст вимог касаційної скарги
Не погоджуючись із висновками суду апеляційної інстанції,  Залізниця в особі філії звернулася до Верховного Суду з касаційною скаргою, у якій просить скасувати постанову    суду апеляційної інстанції, а справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.
2.   АРГУМЕНТИ УЧАСНИКІВ СПРАВИ
Доводи особи, яка подала касаційну скаргу
Залізниця в особі філії не погоджується з постановою суду апеляційної інстанції, вважає її прийнятою з порушенням норм статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, статті 55 Конституції України, статей 2, 86, 236, частини першої статті 280 ГПК України, зазначаючи, що: судом не було досліджено в повній мірі усіх обставин справи та всупереч вимогам статті 86 ГПК України не надано належної оцінки доданим позивачем документальним доказам; не враховано, що залишаючи позовну заяву без розгляду, місцевий господарський суд позбавив позивача можливості звернутися за захистом своїх майнових інтересів повторно, з огляду на сплив, на момент винесення оскаржуваної ухвали, шестимісячного строку позовної давності. 
Також, за твердженням скаржника, судом апеляційної інстанції залишено поза увагою клопотання позивача про відкладення судового засідання з розгляду апеляційної скарги у цій справі, яке міститься в матеріалах справи.
Доводи інших учасників справи
Відзив на касаційну скаргу не надходив.
Касаційне провадження
Ухвалою Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 04.09.2020 касаційну скаргу Залізниці в особі філії на постанову Центрального апеляційного господарського суду від 09.07.2020 у справі №    904/5607/19 залишено без руху, у зв`язку з тим, що скаржником не додано доказів сплати судового збору; Залізниці в особі філії надано строк для усунення недоліків касаційної скарги тривалістю 10 днів з дня вручення копії ухвали.
11.09.2020 (відповідно до відмітки на поштовому конверті) Залізниця в особі філії направила на адресу Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду заяву про усунення недоліків касаційної скарги з доказами сплати судового збору.
Ухвалою Верховного Суду від 30.09.2020 відкрито касаційне провадження у справі № 904/5607/19 за касаційною скаргою Залізниці в особі філії на постанову Центрального апеляційного господарського суду від 09.07.2020; касаційне провадження у справі зупинено до ухвалення рішення об`єднаною палатою Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду у справі №    910/8816/19 у подібних правовідносинах.
Ухвалою Верховного Суду від 09.11.2020 поновлено провадження за касаційною  Залізниці в особі філії на постанову Центрального апеляційного господарського суду від 09.07.2020 у справі, розгляд касаційної скарги призначено на 19.11.2020.
3.  ПОЗИЦІЯ ВЕРХОВНОГО СУДУ
Джерела права та оцінка аргументів учасників справи і висновків апеляційного господарського суду   
Предметом касаційного оскарження є постанова суду апеляційної інстанції, якою залишено без змін  ухвалу суду першої інстанції про залишення позову без розгляду, у зв`язку з неявкою позивача у судове засідання та неподанням ним заяви про розгляд справи за його відсутності.
Відповідно до частини першої статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.
Згідно зі статтею 2 та частиною першою статті 8 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» суд здійснює правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до юрисдикції якого вона віднесена процесуальним законом.
Водночас порядок звернення до господарського суду, а також здійснення судового провадження у господарській справі регламентовано відповідними нормами процесуального права - Господарським процесуальним кодексом України.
За змістом частин 1 - 4 статті 13 ГПК України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.
Згідно з пунктом 2 частини першої та пунктом 3 частини другої статті 42 цього Кодексу учасники справи мають право, зокрема брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом, і разом з тим учасники справи зобов`язані з`явитися за викликом суду в судове засідання, якщо їх явка визнана обов`язковою.
Водночас частиною першою статті 45 ГПК України сторонами в судовому процесі - позивачами і відповідачами - можуть бути особи, зазначені у статті 4 цього Кодексу.
Згідно з приписами статті 46 ГПК України визначено, що сторони користуються рівними процесуальними правами. Крім прав та обов`язків, визначених у статті 42 цього Кодексу, сторони (позивачі та відповідачі) також мають ще коло прав і обов`язків, передбачених статтею 46 ГПК України.
Відповідно до частини першої статті 120 ГПК України суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою.
Статтею 181 цього Кодексу передбачено, що для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання. Дата і час підготовчого засідання призначаються суддею з урахуванням обставин справи і необхідності вчинення відповідних процесуальних дій. Підготовче засідання має бути розпочате не пізніше ніж через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі.
Вжиття заходів для ефективного розгляду та вирішення судового спору є обов`язком не тільки для держави, але й для осіб, які беруть участь у справі. Близька за змістом правова позиція викладена у постанові об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 13.09.2019 зі справи  № 916/3616/15.
Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 зі справи «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватись від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.
Відповідно до пункту 1 частини другої статті 185 ГПК України за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду.
Разом з тим згідно з частиною четвертою статті 202 ГПК України визначено, що у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.
Згідно з пунктом 4 частини першої статті 226 цього Кодексу суд залишає позов без розгляду, якщо позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору, або позивач (його представник) не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.
Ухвалою господарського суду Дніпропетровської області від 27.01.2020 здійснений перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження з призначенням підготовчого засідання; призначено підготовче засідання на 06.02.2020. Явку у судове засідання представників учасників судового процесу визнано обов`язковою.
Отже, оскільки явку представників учасників судового процесу у судове засідання визнано обов`язковою, участь у судовому засіданні є обов`язком учасників справи.
Як встановлено судом апеляційної інстанції, зазначену ухвалу суду направлено учасникам справи та отримано, зокрема, позивачем 30.01.2020 (згідно з рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення).
Проте позивач явку свого представника у підготовче засідання 06.02.2020 не забезпечив, хоча про дату, час та місце підготовчого засідання був повідомлений належним чином, про причини неявки суд не повідомляв. Крім того, позивач не звертався до суду першої інстанції із заявою про розгляд справи за його відсутності.
З огляду на викладене, суди попередніх інстанцій, дійшли заснованого на законі висновку про наявність підстав, передбачених частиною четвертою статті 202, пунктом 4 частини першої статті 226 ГПК України, для залишення позову без розгляду.
Верховний Суд зазначає, що залишення позовної заяви без розгляду через неявку позивача у судове засідання, явка якого визнавалася судом обов`язковою (без повідомлення останнім про причини неявки), не призводить до порушення права на справедливий судовий розгляд.
Посилання скаржника на те, що, залишаючи позов без розгляду, суд позбавив позивача можливості звернутися за захистом своїх майнових інтересів повторно з огляду на сплив позовної давності, Касаційний господарський суд відхиляє, оскільки наведені доводи не є настільки очевидними, аргументованими та такими, що підтверджують наявність причинно - наслідкового зв`язку між процесуальним рішенням суду (залишенням судом позову без розгляду) та можливістю захисту позивачем своїх прав, які останній вважає порушеними у судовому порядку. Крім того, скаржник не враховує того, що питання спливу позовної давності, як і питання наявності/відсутності поважних причин пропущення позовної давності вирішується судом у кожному випадку окремо. Водночас, з огляду на принцип диспозитивності, саме позивач обирає конкретний шлях у захисті своїх прав, які останній вважає порушеними (у тому числі, шляхом подання апеляційної, касаційної скарги на судове рішення попередньої судової інстанції або звернення з позовом повторно).
Доводи касаційної  скарги не знайшли свого підтвердження під час її розгляду.
Що ж до посилання скаржника на те, що судом апеляційної інстанції залишено поза увагою клопотання позивача про відкладення судового засідання з розгляду апеляційної скарги у цій справі (у зв`язку з введеним загальнонаціональним карантином та режимом простою на підприємстві скаржника і його філіях), яке міститься в матеріалах справи, то Верховний Суд зазначає, що відповідне клопотання розглянуто судом апеляційної інстанції (за змістом постанови від 09.07.2020) та зазначено, що обставини неможливості розгляду справи за відсутності представника позивача в установленому порядку не доведені, у той час як явка представників учасників справи  в судове засідання суду апеляційної інстанції обов`язковою не визнавалася. 
З огляду на те, що явка позивача у судове засідання суду апеляційної інстанції обов`язковою не визнавалася, отже, участь у таких судових засіданнях є правом, а не обов`язком учасників справи, яким вони користуються на власний розсуд.
Таким чином, довід скаржника про те, що судом апеляційної інстанції залишено поза увагою клопотання позивача про відкладення судового засідання (09.07.2020) з розгляду апеляційної скарги у цій справі є таким, що не знайшов свого підтвердження. Крім того, Верховний Суд також враховує, що розгляд апеляційної скарги відклався за клопотанням скаржника (в якому останній також посилався на введений загальнонаціональний карантин та режим простою на підприємстві скаржника і його філіях) згідно з ухвалою суду апеляційної інстанції від 04.06.2020. Водночас згідно з приписами статті 197 ГПК України (в редакції, яка діє з 02.04.2020) позивач мав можливість звернутися до суду з клопотанням про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів, проте таким правом не скористався. 
Верховний Суд повторно звертає увагу на те, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватись від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.
Висновки за результатами розгляду касаційної скарги 
Звертаючись з касаційною скаргою, Залізниця в особі філії не спростувала наведених висновків суду апеляційної інстанції (яким ухвалу суду першої інстанції залишено без змін) та не довела неправильного застосування названим судом норм матеріального і процесуального права як необхідної передумови для скасування прийнятого  судового рішення зі справи.
За таких обставин касаційна інстанція вважає за необхідне касаційну скаргу  Залізниці в особі філії залишити без задоволення, а оскаржувану постанову  апеляційного суду - без змін як таку, що відповідає вимогам норм матеріального та процесуального права. 
Судові витрати
Понесені Залізницею в особі філії  у зв`язку з переглядом справи в суді касаційної інстанції судові витрати покладаються на Залізницю в особі філії, оскільки касаційна скарга залишається без задоволення.
Керуючись статтями 129, 300, 308, 309, 315 ГПК України, Касаційний господарський суд
ПОСТАНОВИВ:
Постанову  Центрального апеляційного господарського суду від 09.07.2020 зі справи № 904/5607/19 залишити без змін, а касаційну скаргу акціонерного товариства «Українська залізниця» в особі регіональної філії «Придніпровська залізниця» - без задоволення.
Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Суддя                                                                                                  І.   Колос

Суддя                                                                                                  І. Бенедисюк  

Суддя                                                                                               Т. Малашенкова