ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 грудня 2020 року	Львів	Справа № 1.380.2019.006242 пров. № А/857/10775/20	

Восьмий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючий-суддя                                  Довга О.І.,
суддя                                                       Глушко І.В., 
суддя                                                     Матковська З.М. 

секретар судового засідання                     Гнатик А.З.

за участю:
представник позивача                     Галайський О.В.
представник відповідача                    Карнидал В.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Львові апеляційну скаргу Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м.Львові на рішення Львівського окружного адміністративного суду від 23 липня 2020 року (головуючий суддя Кухар Н.А., м.Львів) у справі № 1.380.2019.006242 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові про визнання протиправними дій, скасування приписів та постанови,-
В С Т А Н О В И В:
25.11.2019 року позивач звернувся в суд першої інстанції з адміністративним позовом до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові про визнання протиправними дій, скасування приписів та постанови.              
Позов обґрунтовує тим, що позивачем було отримано поштовою кореспонденцією від Інспекції ДАБІ у м. Львові акт від 05.11.2019 року за № 601, протокол про адміністративне правопорушення від 05.11.2019 року, приписи від 05.11.2019 року та постанову по справі про адміністративне правопорушення № 0006-вих-3994/136 від 14.11.2019 року. На думку позивача акт, який складений за відсутності позивача не може бути підставою для складання протоколу, припису та постанов про накладення штрафу на позивача, оскільки такий порушує права позивача, а саме право бути присутнім під час проведення перевірки, подавати заперечення на акт перевірки та надавати пояснення з приводу нібито встановлених порушень. Зазначає, що про проведення перевірки позивачеві відомо не було, жодні повідомлення, попередження, запрошення, направлення ОСОБА_1 не надавалися, участі в проведенні перевірки він не брав.
Рішенням Львівського окружного адміністративного суду від 23 липня 2020 року позов задоволено частково. Визнано протиправними дії Інспекції державного архітектурно - будівельного контролю у м. Львові щодо проведення перевірки на об`єкті реконструкція нежитлових приміщень загальною площею 2715кв.м., шляхом надбудови на АДРЕСА_1 у відсутності позивача ОСОБА_1 . Визнано протиправним та скасовано Припис Інспекції державного архітектурно - будівельного контролю у м. Львові від 05.11.2019р., про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил. Визнано протиправним та скасовано Припис Інспекції державного архітектурно - будівельного контролю у м. Львові від 05.11.2019р. про зупинення підготовчих та будівельних робіт.
Не погоджуючись з прийнятим судовим рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій, покликаючись на порушенням норм матеріального та процесуального права зазначив, що у період з 23.10.2019 року по 05.11.2019 року Інспекцією було проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності на підставі направлення від 23.10.2019 року    601 -ПП за результатами якої складено: акт № 601 від 05.11.2019 року,    протокол про адміністративне правопорушення,    припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 05.11.2019 року. Вказує, що Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю затверджений    постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553. Даним Порядком не передбачено обов`язок повідомлення Інспекцією ДАБК у м. Львові суб`єкта містобудування про проведення позапланової перевірки. На думку апелянта під час проведення позапланової перевірки, посадова особа органу державного архітектурно - будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки. Інспекція зазначає, що такі дії були вчинені в присутності представника суб`єкта містобудування, службове посвідчення було пред`явлено і надано копію направлення про проведення позапланової перевірки. В останній день перевірки позивач ухилився від отримання акту, припису та протоколу. Щодо відмітки чи підпису про ознайомлення суб`єкта містобудування (господарювання) з направленням, то в жодному законодавчому акті такого не передбачено, а отже не є обов`язковою для заповнення така графа. Вручення копії направлення і було належним повідомленням суб`єкта містобудування про проведення позапланової перевірки. Зазначає, що суб`єкт господарювання не скористався своїм правом отримати акт перевірки, подати свої зауваження чи заперечення до акта перевірки, про що зроблена відмітка у самому акті. Також відповідач у відзиві покликається на те, що супровідним листом було скеровано оскаржені документи, а саме акт, протокол та приписи, що підтверджується розрахунковим документом відділення поштового зв`язку щодо оплати послуг з доставки рекомендованої поштової кореспонденції від 07.11.2019 року. Позивач, знаючи про те, що 14.11.2019 року відбудеться розгляд справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності знехтував своїми процесуальними правами щодо надання пояснень та доказів, не з`явився на розгляд справи про адміністративне правопорушення у приміщення Інспекції Державного архітектурно - будівельного контролю у м. Львові, у зв`язку з чим просив скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове рішення, яким відмовити в задоволенні позову.
Представник відповідача в судовому засіданні підтримує доводи апеляційної скарги.
Представник позивача в судовому засіданні проти вимог апеляційної скарги заперечує..
Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, суд приходить до висновку, що апеляційну скаргу слід задовольнити з огляду на наступні підстави.
Судом встановлені наступні обставини.
Начальником відділу інспекційної роботи ІДАБК у м. Львові Павлишином Т., було скеровано ім`я В.о. начальника інспекції архітектурно – будівельного контролю у м. Львові службову записку в якій вказано, що за адресою м. Львів, вул. П. Мирного,24 проводяться будівельні роботи з реконструкції нежитлових приміщень заг. пл. 2715 кв.м., просить дозволу провести перевірку щодо законності проведення будівельних робіт з реконструкції нежитлових приміщень заг.пл. 2715 кв.м. на вул. П. Мирного у м. Львові.
В.о. начальника інспекції ДАБК у м. Львові Денисяком Т.Г., було видано наказ № 601-П від 23.10.2019 року «Про проведення позапланової перевірки» у відповідності до статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», статті 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, пункту 7 Порядку здійснення державного архітектурно – будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року № 553 та на підставі службової записки начальника відділу інспекційної роботи Інспекції державного архітектурно – будівельного контролю у м. Львові від 18.10.2019 року.
На підставі вищезазначених документів В.о. начальника ІДАБК у м. Львові видано направлення для проведення позапланового заходу від 23.10.2019 №601-пп, яким направлено начальника відділу інспекційної роботи ІДАБК у м. Львові Павлишина Т.І.,    та заступника начальника відділу інспекційної роботи інспекції ДАБК у м. Львові Германчука Р.В., на здійснення позапланової перевірки на об`єкті будівельних робіт з реконструкції нежитлових приміщень заг.пл. 2715 кв.м., на АДРЕСА_1 .  Строк дії направлення з 23.10.2019    по 05.11.2019.
За результатами перевірки 05.11.2019 складено: акт № 601, відповідно до якого перевіркою встановлено порушення пункту 1    частини 1  статті 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», пункту 5 «Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт» затверджених  постановою КМУ від 13.04.2011 №466; протокол про адміністративне правопорушення, яким позивача повідомлено, що розгляд справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності відбудеться о 15 год. 00    хв.,    14.11.2019; припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил    на протязі двох місяців з дати отримання даного припису усунути виявлені порушення законодавства у сфері містобудівної діяльності    про виконання припису повідомити Інспекцію Державного архітектурно - будівельного контролю у м. Львові в термін до 05 січня 2020 року; припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт на об`єкті - реконструкція нежитлових приміщень заг.пл.2715 кв.м., шляхом надбудови на АДРЕСА_1 , з метою усунення виявлених порушень вимагалося, з моменту отримання даного припису, зупинити виконання будівельних робіт на об`єкті - реконструкція нежитлових приміщень заг.пл. 2715 кв.м., шляхом надбудови на АДРЕСА_1 до усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм та державних стандартів та правил.
Вищевказані документи були направлені ОСОБА_1 , оскільки такий в останній день перевірки для підпису документів не з`явився, що підтверджується квитанцією «Укрпошти» від 07.11.2019 року.
Згідно інформації пошуку поштових відправлень - Укрпошти, вбачається, що з 08.11.2019 року лист перебував у відділені отримувача і лише 09.04.2019 року зроблено відмітку - відправлення    вручене.                   
Приймаючи оскаржуване рішення, суд першої інстанції дійшов висновку, що позовні вимоги потрібно задовольнити частково.
Суд апеляційної інстанції не погоджується з таким висновком з огляду на наступне.
Згідно із положеннями частини 2  статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені  Конституцією  та законами України. Правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством.
Відповідно до  статті 10 Закону України «Про архітектурну діяльність»  для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об`єктів архітектури додержання суб`єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.
Державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю (орган державного архітектурно-будівельного контролю).
Відповідно до ч. ч. 1, 3  ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»  державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.
Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, зокрема, складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт; забороняти за вмотивованим письмовим рішенням керівника органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, не прийнятих в експлуатацію (ч. 3  ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»).
Відповідно до Положення про інспекцію державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові та її структури (Положення), затвердженого рішенням виконкому Львівської міської ради від 11.11.2016 № 1027, Інспекція державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові (Інспекція) є виконавчим органом Львівської міської ради, який діє на правах самостійного управління, який створений на підставі ухвали міської ради від 26.05.2016 № 505 «Про затвердження структури виконавчих органів Львівської міської ради, загальної чисельності апарату ради та її виконавчих органів», Законів України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо децентралізації повноважень у сфері архітектурно- будівельного контролю та удосконалення містобудівного законодавства», «Про регулювання містобудівної діяльності», «Про місцеве самоврядування в Україні».
Згідно з п. 2.1 вказаного Положення, основними завданнями Інспекції є здійснення відповідно до закону державного архітектурно-будівельного контролю, виконання дозвільних та реєстраційних функцій у сфері містобудівної діяльності.
Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю затверджений    постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553    (Порядок №553).
Відповідно до п. 2 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням: 1) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції; 2) порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи; 3) інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об`єкта будівництва.
Згідно з п. 5 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.
Так, відповідно до п. 7 Порядку №553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.
Колегія суддів зазначає, що у період з 23.10.2019 року по 05.11.2019 року Інспекцією було проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності на підставі направлення від 23.10.2019 р. №601-ПП, за результатами якої складено:
-          акт від 05.11.2019 року № 601;
-          протокол про адміністративне правопорушення від 05.11.2019 року;
-          приписи про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 05.11.2019 року, якими встановлено, що ОСОБА_1 без дозвільних документів на право виконання будівельних робіт проводиться реконструкція нежитлових приміщень загальною площею 2715 кв.м. шляхом надбудови на вул. П.Мирного, 24 у м. Львові чим порушено п. 1 ч. 1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», п.5 «Порядку виконання підготовчих і будівельних робіт», затвердженого постановою КМ України № 466 від 13.04.2011 року.
Порядок проведення перевірок врегульовано Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю. Цим Порядком не передбачено обов`язок повідомлення Інспекцією ДАБК у м. Львові суб`єкта містобудування про проведення позапланової перевірки.
Суд апеляційної інстанції зазначає, що направлення від 23.10.2019 року N2601-ПП було видано саме для проведення позапланової перевірки. На підставі цього направлення було проведено виїзд за місцем проведення будівельних робіт з реконструкції нежитлових приміщень загальною площею 2715 кв.м. на вул. П.Мирного, 24 у м. Львові та винесено оскаржувану постанову.
За змістом пункту 9 Порядку N 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва. 
Згідно з п.11 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року № 553, посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право: 1) безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; 2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; 3) у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; зупинення підготовчих та будівельних робіт. Підготовчі та будівельні роботи, які не відповідають вимогам законодавства, будівельним нормам, стандартам і правилам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без набуття права на їх виконання, підлягають зупиненню до усунення порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності; 4) проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомок, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації; 5) проводити перевірку відповідності будівельних матеріалів, виробів і конструкцій, що використовуються під час будівництва об`єктів, вимогам стандартів, норм і правил згідно із законодавством; 7) залучати до проведення перевірок представників центральних і місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, експертних та громадських організацій (за погодженням з їх керівниками), фахівців галузевих науково-дослідних та науково-технічних організацій; 8) одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю. Забороняється витребовувати у суб`єктів містобудування інформацію та документи податкової, фінансової звітності, щодо оплати праці, руху коштів та інші, не пов`язані із здійсненням державного архітектурно-будівельного контролю; 9) вимагати у випадках, визначених законодавством, вибіркового розкриття окремих конструктивних елементів будинків і споруд, проведення зйомки і замірів, додаткових лабораторних та інших випробувань будівельних матеріалів, виробів і конструкцій; 10) забороняти за вмотивованим письмовим рішенням експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, не прийнятих в експлуатацію; 11) здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням фото, аудіо- та відеотехніки. Посадовим особам органу державного архітектурно-будівельного контролю забороняється вимагати інформацію та документи, не пов`язані із здійсненням державного архітектурно-будівельного контролю.
Відповідно до п.12 Порядку № 553, посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані: у повному обсязі, об`єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством; дотримуватися ділової етики у взаємовідносинах із суб`єктами господарювання та фізичними особами; ознайомлювати суб`єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю, зокрема за допомогою електронного кабінету, у строки, передбачені законодавством; за письмовим зверненням суб`єкта містобудування надавати консультативну допомогу у здійсненні державного архітектурно-будівельного контролю, зокрема за допомогою електронного кабінету; надсилати повідомлення про проведення планової перевірки суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, рекомендованим листом та/або за допомогою електронного поштового зв`язку, зокрема електронного кабінету, або вручати особисто під розписку керівнику суб`єкта містобудування чи його уповноваженій особі із зазначенням дати початку та дати закінчення перевірки не пізніше ніж за десять днів до її початку; розміщувати на офіційному веб-сайті органу державного архітектурно-будівельного контролю інформацію про проведення позапланової перевірки в день її початку. У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки, відмови суб`єкта містобудування в наданні документів, необхідних для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, відсутності суб`єкта містобудування, якому у визначений цим Порядком строк було надіслано повідомлення про проведення перевірки, або його уповноваженої особи (за довіреністю) на об`єкті під час перевірки складається відповідний акт.
Згідно з п.13 Порядку № 553, суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі, зокрема через електронний кабінет, свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.
Відповідно до п.14 Порядку № 553, суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний: допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання ними порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; одержувати примірник припису органу державного архітектурно-будівельного контролю за результатами здійсненого планового чи позапланового заходу; виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; надавати документи, пояснення в обсязі, який він вважає необхідним, довідки, відомості, матеріали, зокрема через електронний кабінет, з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.
Згідно з п.п.16-17 Порядку № 553, за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (припис). У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.
Суд апеляційної інстанції зазначає, що в присутності представника суб`єкта містобудування було пред`явлено службове посвідчення і надано копію направлення про проведення позапланової перевірки. В останній день перевірки ОСОБА_1 ухилився від отримання акту, припису та протоколу. Щодо відмітки чи підпису про ознайомлення суб`єкта містобудування (господарювання) з направленням, то в жодному законодавчому акті такого не передбачено, отже, не є обов`язкою для заповнення така графа. Вручення копії направлення і було належним повідомленням суб`єкта містобудування про проведення позапланової перевірки. Разом з тим, суб`єкт містобудування не скористався своїм правом отримати акт перевірки, подати свої зауваження чи заперечення до акта перевірки, про що зроблена відмітка у самому акті. Зокрема, й не надав жодного документа на розгляд і вивчення інспектором.
Відповідно до п. 21 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011р. №553, якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно- будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта. У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис. У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням. 
Як вбачається з копії супровідного листа Інспекції державного архітектурно - будівельного контролю у м. Львові від 07.11.2019 року № 0006-Вих-3898 оскаржувані акт, протокол та приписи були надіслані позивачу за 7 днів до розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, що підтверджується розрахунковим документом відділення поштового зв`язку щодо оплати послуг з доставки рекомендованої поштової кореспонденції від 07.11.2019 року.
Колегія суддів вказує, що позивач, знаючи про те, що 14.11.2019 року відбудеться розгляд справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності знехтував своїми процесуальними правами щодо надання пояснень та доказів, не з`явився на розгляд справи про адміністративне правопорушення у приміщенні Інспекції Державного архітектурно - будівельного контролю у м. Львові. Постанова про накладення штрафу по справі про адміністративне правопорушення за № 0006-вих-3994/136 була надіслана наступного дня після її складення ОСОБА_1 , що підтверджується розрахунковим документом. Оскільки у Єдиному реєстрі документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасувань чи анулювання зазначених документів (Реєстр) на об`єкт будівельних робіт з  реконструкції нежитлових приміщень загальною площею 2715 кв.м. за адресою АДРЕСА_1 не було встановлено жодних дозвільних документів на проведення будівельних робіт, а під час здійснення позапланової перевірки суб`єктом містобудування не було надано таких документів, а відтак, позивачем здійснюється проведення даних будівельних робіт із порушенням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, внаслідок чого посадовою особою Інспекції було складено Акт № 601 від 05.11.2019 року у якому відображено дані обставини.
Підсумовуючи вищенаведене, суд апеляційної інстанції не погоджується з висновком окружного суду, і  вважає, що Інспекція діяла в межах повноважень та у спосіб передбачений законодавством.
Згідно з  ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених  статтею 78 цього Кодексу. 
В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Зазначене положення поширюється на доказування правомірності оскаржуваного рішення (дії чи бездіяльності). Окрім доказування правових підстав для рішення (тобто правомірності), суб`єкт владних повноважень повинен доказувати фактичну підставу, тобто наявність фактів, з якими закон пов`язує можливість прийняття рішення, вчинення дії чи утримання від неї.
В розумінні ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним, обґрунтованим та відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.
Відповідно до    статті 317  КАС України, підставами для скасування рішення або ухвали суду першої інстанції та ухвалення нового рішення є неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими, невідповідність висновків суду обставинам справи та порушення норм матеріального або процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи або питання.
Враховуючи викладене, колегія суддів вважає, що неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, та невідповідність висновків суду обставинам справи призвели до помилкового    висновку, у зв`язку з чим, рішення суду першої інстанції підлягає скасуванню з ухваленням нового про відмову в задоволенні позову.
Керуючись ст. ст. 242, 243, 315, 317, 321, 322, 325, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
П О С Т А Н О В И В:
апеляційну скаргу Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м.Львові задовольнити. 
Рішення Львівського окружного адміністративного суду від 23 липня 2020 року у справі № 1.380.2019.006242 – скасувати. 
Прийняти нове рішення, яким в задоволенні адміністративного позову відмовити.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та касаційному оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених пунктом другим частини п`ятої статті 328 КАС України. 

Головуючий суддя	 	О. І. Довга 	
  судді	 	І. В. Глушко 	
 	 	З. М. Матковська  	
Повне судове рішення складено 08 грудня 2020 року.