Справа № 991/8044/20
Провадження1-кс/991/8984/20

У Х В А Л А 

27 жовтня 2020 року                                                        м.Київ 

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , адвоката ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві заяву захисника ОСОБА_3 , який діє в інтересах  ОСОБА_4 про відвід слідчої судді Вищого антикорупційного суду ОСОБА_5 від участі у розгляді скарги на постанову детектива,

ВСТАНОВИВ:

До Вищого антикорупційного суду надійшла заява захисника  ОСОБА_3 , який діє в інтересах  ОСОБА_4 про відвід слідчої судді Вищого антикорупційного суду ОСОБА_5 від участі у розгляді скарги захисника ОСОБА_3 на постанову детектива Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_6 про часткову відмову у задоволенні клопотання про проведення слідчих і процесуальних дій (справа № 991/8265/20).
У своїй заяві адвокат ОСОБА_3 посилається на те, що на розгляді у слідчої судді Вищого антикорупційного суду ОСОБА_5 перебуває скарга на постанову детектива НАБУ  ОСОБА_6 . Зазначену постанову детектив НАБУ постановив у кримінальному провадженні № 42017000000001246 від 25.04.2017 року, в якому сторона обвинувачення вважає ОСОБА_4 підозрюваним у вчиненні злочинів, передбачених ч. 4 ст. 28, ч. 5 ст. 191, ч. 1 ст. 255, ч. 4 ст. 28, ч. 1 ст. 366 КК України.
Адвокат у заяві посилається на те, що у даному кримінальному провадженні виникли підстави для відводу слідчої судді ОСОБА_5 . Так, 07.10.2020 року слідча суддя ОСОБА_5 постановила ухвалу у справі № 991/7610/20, якою відмовила у задоволенні клопотання адвоката про тимчасовий доступ до речей і документів, поданого в інтересах ОСОБА_4 в рамках цього ж кримінального провадження.
При розгляді та вирішенні цього клопотання слідча суддя ОСОБА_5 вчинила дії, які розходяться з визначеною у ст. 163 КПК України процедурою розгляду таких клопотань, що призвело до порушення принципу змагальності сторін та, відповідно, викликає обґрунтовані сумніви у її неупередженості.
Предметом поданого клопотання було отримання тимчасового доступу до документів, володільцем яких є юридична особа - Офіс Генерального прокурора.
Натомість, письмові заперечення проти клопотання слідчій судді подала не юридична особа, у володінні якої знаходяться запитувані документи, а представник сторони обвинувачення у цьому кримінальному провадженні - прокурор Спеціалізованої антикорупційної прокуратури ОСОБА_7 .
При цьому прокурор ОСОБА_7 не надав слідчій судді будь-яких документів, які б підтверджували його законні повноваження представляти володільця запитуваних документів - юридичну особу Офіс Генерального прокурора, та і не стверджував, що він діє в її інтересах.
Незважаючи на очевидну відсутність законних повноважень у прокурора ОСОБА_7 брати участь у розгляді поданого адвокатом клопотання, слідча суддя безпідставно прийняла його письмові заперечення до розгляду, приєднала до матеріалів справи та виклала їх зміст у постановленій ухвалі.
Слідча суддя ОСОБА_5 безпідставно прийняла, дослідила та відобразила у судовому рішенні зміст письмових заперечень процесуального керівника у справі з розгляду клопотання сторони захисту про збирання доказів, яке повинно розглядатись без участі сторони обвинувачення. Тому адвокат вважає, що такі дії є очевидним порушенням закріпленого у ст. 22 КПК України принципу змагальності сторін.
Вищевказані дії і рішення слідчої судді ОСОБА_5 свідчать про обґрунтовану наявність у сторони захисту сумнівів у її неупередженості та об`єктивності.
Згідно з п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України, участь слідчого судді у кримінальному провадженні виключається за наявності обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.
Тому просить заяву задовольнити і здійснити відвід слідчої судді ОСОБА_5 у справі № 991/8265/20.

У судовому засіданні адвокат просив задовольнити заяву про відвід, надав пояснення аналогічні тим, які викладені у заяві та додатково зазначив, що недовіра до судді виникла при розгляді іншої справи, коли слідча суддя порушила порядок розгляду клопотання про тимчасовий доступ та принцип змагальності. Через це, вважає, що є обґрунтовані сумніви у її неупередженості.
Слідча суддя у судове засідання не з`явилася. Була повідомлена про день та час судового засідання. 
Неявка сторін не є перешкодою для розгляду заяви про відвід.
Дослідивши матеріали заяви про відвід, суд керується наступним.
Відповідно до п. 3 - 4 ч. 1 ст. 75 КПК України, до обставин, які виключають участь судді в кримінальному провадженні, є випадок, якщо близькі родичі чи члени сім?ї заінтересовані в результатах провадження, а також віднесено інші обставини, які б викликали сумнів у неупередженості судді.
Відповідно до п. 12 Висновку № 1 (2001) Консультативної ради європейських суддів для Комітету міністрів Ради Європи про стандарти незалежності судових органів та незмінюваність суддів, передбачено, що незалежність судової влади означає повну неупередженість із боку суддів. При винесенні судових рішень щодо сторін у судовому розгляді судді повинні бути безсторонніми, вільними від будь-яких зв`язків, прихильності чи упередження, що впливає або може сприйматися як таке, що впливає, на здатність судді приймати незалежні рішення. У цьому випадку незалежність судової влади є втіленням загального принципу: "Ніхто не може бути суддею у власній справі". Значення цього принципу виходить далеко за конкретні інтереси певної сторони у будь-якій суперечці. Судова влада повинна користуватися довірою не тільки з боку сторін у конкретній справі, але й з боку суспільства в цілому. Суддя повинен не тільки бути реально вільним від будь-якого невідповідного упередження або впливу, але він або вона повинні бути вільними від цього й в очах розумного спостерігача. В іншому випадку довіра до незалежності судової влади буде підірвана.

Заявник посилається, як підставу для відводу наступні обставини:
1.Слідча суддя при постановленні ухвали від 07 жовтня 2020 року справа № 991/7610/20 порушила норми КПК України, прийнявши до уваги заперечення особи, яка приймала участь без належних повноважень представляти володільця запитуваної інформації.
Вивчаючи зазначені підстави, слідчий суддя, враховує вимоги національного законодавства та практику ЄСПЛ.
Так, у справі «Бочан проти України» від 03 травня 2007 року у п. 66 Європейський Суд з прав людини нагадав, що «безсторонність», в сенсі п. 1 ст. 6 Конвенції, має визначатися відповідно до суб`єктивного критерію, на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі - тобто, жоден з членів суду не має проявляти будь-якої особистої прихильності або упередження, та об`єктивного критерію - тобто, чи були у судді достатні гарантії для того, щоб виключити будь-які легітимні сумніви з цього приводу.
Щодо першого критерію, адвокат ОСОБА_3 не навів доказу, що суддя ОСОБА_5 будь-яким чином своєю поведінкою виразила свою прихильність чи упередженість до підозрюваного або іншого учасника судового провадження. Всі доводи та аргументи, які зазначив заявник зводяться до того, що слідча суддя недотрималась вимог чинного законодавства при розгляді клопотання про тимчасовий доступ до речей і документів у цьому ж кримінальному провадженні, у якому і подана скарга на постанову детектива НАБУ. Постановила ухвалу, якою відмовила у задоволенні клопотання, а в обґрунтування постановленої ухвали послалася на заперечення прокурора, який не надав належних документів, які б підтвердили його повноваження діяти від особи, яка є володільцем запитуваних документів.
Враховуючи це, суд не вбачає у діях слідчої судді ОСОБА_5 ознак суб`єктивного критерію, що дозволив би визначити її упередженість або прихильність до будь-якої із сторін. Мотивація постановленої ухвали, прийняття до уваги тих або інших доводів однієї із сторін не може свідчити про очевидні ознаки особистої зацікавленості у розгляді конкретної судової справи.

При дослідженні об`єктивного критерію, має бути визначено, чи наявні факти, що можуть бути перевірені, які породжують сумніви щодо відсутності безсторонності судів. У цьому зв`язку навіть зовнішні ознаки мають певне значення. Досліджуючи заяву про відвід суд не може визначити будь-які фактори, що можуть бути перевірені. Посилання сторони захисту, як на підставу відводу ухвалені слідчим суддею рішення, не можуть бути предметом розгляду при вирішенні питання про відвід, оскільки стороною захисту фактично ставляться під сумнів рішення слідчої судді. Слідчий суддя, який розглядає заяву про відвід не має процесуальних повноважень перевіряти законність та обґрунтованість постановленої ухвали, дотримання норм матеріального або процесуального права. Зазначені повноваження віднесені до судів апеляційної та касаційної інстанції. Інші підстави для відводу, які могли б бути перевірені, що свідчили б про ознаки упередженості, адвокатом у заявленому відводі не зазначені.
За таких обставин, слідчий суддя приходить до висновку, що недовіра до слідчої судді ОСОБА_5 викликана, саме її правовою позицією при розгляді попередніх клопотань та ухваленим рішенням не на користь сторони захисту. За таких обставин слідчий суддя не може прийти до висновку, що у діях судді ОСОБА_5 присутній об`єктивний критерій при визначенні «безсторонності». 
У своїй заяві, адвокат ОСОБА_3 не навів очевидних ознак, які б дозволили зробити висновок, що є обставини зазначені у ст. 75 КПК України, які б виключали можливість слідчої судді ОСОБА_5 розглядати скаргу на постанову детектива Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_6 про часткову відмову у задоволенні клопотання про проведення слідчих і процесуальних дій (справа № 991/8265/20). 
Дослідивши всі заявлені підстави та оцінивши їх в контексті передбачених ст.ст. 75, 76 КПК України  слідчий суддя не вбачає мотивованих тверджень та підстав для задоволення відводу судді ОСОБА_5 , щоб вона не змогла брати участь у розгляді скарги на постанову детектива Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_6 .
Отже, посилання адвоката ОСОБА_3 на наявність підстав для відводу слідчого судді є необґрунтованими.
З огляду на зазначене, керуючись ст.ст. 75, 80, 81 309 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 про відвід слідчої судді Вищого антикорупційного суду ОСОБА_5 від участі у розгляді скарги на постанову детектива НАБУ ОСОБА_6 (судова справа № 991/8265/20) – відмовити.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає.
Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1