Справа № 991/9401/20
Провадження1-кс/991/9638/20

ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД 

У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 листопада 2020 року                                                                 м.Київ 

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання захисника  ОСОБА_3 , в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №220150000000000323 від 20.10.2015, 
ВСТАНОВИВ:
До Вищого антикорупційного суду надійшло клопотання захисника ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №220150000000000323 від 20.10.2015. 
Клопотання обґрунтоване тим, що ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 24.01.2020 по справі №991/630/20 накладено арешт на майно, яке знаходиться у власності підозрюваного ОСОБА_4 , у вигляді заборони відчуження та розпорядження майном, а саме на:
-земельну ділянку, кадастровий номер 1412337200:01:004:06756, площею 0,0593 (га), реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 508840814123;
-автомобіль MERCEDES-BENZ GLE450, 2019 р.в., ДНЗ « НОМЕР_1 » номер кузова НОМЕР_2 .
Крім того накладено арешт на майно, яке знаходиться у власності дружини підозрюваного – ОСОБА_5 у вигляді заборони на відчуження та розпорядження майном, а саме на: 
-нежитлове приміщення за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 35,6 м.кв. реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 1938296251101;
-автомобіль BMW X3, 2018 р.в., д.н.з. « НОМЕР_3 », номер кузова: НОМЕР_4 .
03.03.2020 ухвалою Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду апеляційні скарги адвоката ОСОБА_3 задоволено частково, ухвалу слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 24.01.2020 року – скасовано, постановлено нову ухвалу, якою клопотання детектива НАБУ ОСОБА_6 про арешт майна задоволено частково, накладено арешт на майно підозрюваного ОСОБА_4 , а саме: земельну ділянку, кадастровий номер 1412337200:01:004:0675, площею: 0.0593 (га), реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 508840814123, шляхом накладення заборони на відчуження та розпорядження цим майном; накладено арешт на частину майна підозрюваного ОСОБА_4 , у спільній сумісній власності подружжя з ОСОБА_5 , та яке зареєстровано за нею, а саме: 1/2 частину нежитлового приміщення, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 35,6 м.кв. реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 193829625110, шляхом накладення заборони на відчуження та розпорядження цим майном; 1/2 частину автомобіля BMW X3, 2018 р.в., д.н.з « НОМЕР_3 », номер кузова: НОМЕР_4 , шляхом накладення заборони на відчуження та розпорядження цим майном; накладено арешт на частину майна підозрюваного ОСОБА_4 , у спільній сумісній власності подружжя з ОСОБА_5 та яке зареєстровано за ним, а саме: 1/2 частину автомобіля MERCEDES-BENZ GLE 450, 2019 р.в., д.н.з. « НОМЕР_1 » номер кузова НОМЕР_2 , шляхом накладення заборони на відчуження та розпорядження цим майном. У задоволенні інших вимог клопотання детектива та апеляційних скарг відмовлено.
Адвокат ОСОБА_3 зазначила, що підставою для накладення арешту на майно зазначено п.4 ч.2 ст. 170 КПК України, тобто з метою забезпечення відшкодування шкоди (цивільний позов). 
Однак, враховуючи те, що стороні захисту повідомлено про завершення досудового розслідування у кримінальному провадженні №220150000000000323 та станом на час подання даного клопотання цивільний позов у кримінальному провадженні відсутній, тому на думку захисника вказане свідчить про неможливість накладення арешту для забезпечення цивільного позову, який буде поданий в майбутньому, оскільки це унеможливлює з`ясування питання співмірності вартості майна на яке детектив просив накласти арешт та ціни позову, оскільки він ще не поданий зацікавленою особою.
У зв`язку з наведеним захисник просить скасувати арешт майна, накладений ухвалою Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду від 03.03.2020 по справі №991/630/20.
В судове засідання захисник ОСОБА_3 та ОСОБА_4 не з`явились, до суду надійшла заява захисника, в якій вона просить здійснювати розгляд за їх відсутності.
Відповідно до письмових заперечень, детектива Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_7 , останній заперечував проти задоволення клопотання захисника про скасування арешту майна, накладеного ухвалою Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду від 03.03.2020. 
У запереченнях детектив зазначив, що доводи сторони захисту, наведені у клопотанні є безпідставними, оскільки у кримінальному провадженні залучено ДП «АМПУ» в якості потерпілого, якому злочином завдано матеріальної шкоди у сумі 21 360 062,64грн. та яка відповідно встановлена згідно висновку комісійної судово-економічної експертизи, а положення ст. 128 КПК України передбачають можливість подання цивільного позову під час всього кримінального провадження до початку судового розгляду.
14.05.2020 у кримінальному провадженні №220150000000000323 стороні захисту повідомлено про завершення досудового розслідування та відкрито матеріали для ознайомлення на виконання положень ст. 290 КПК України.
19.11.2020 до Вищого антикорупційного суду направлено обвинувальний акт відносно ОСОБА_4 за обвинуваченням у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст. 27 ч.2 ст. 28 ч.2 ст. 364 КК України. 
Детектив зазначив, що зняття арешту з майна обвинуваченого унеможливить ефективний захист порушених прав чи законних інтересів позивача.
Зважаючи на викладене просив відмовити у задоволенні клопотання повністю.
Дослідивши матеріали скарги, слідчий суддя дійшов наступних висновків.
Як вбачається з матеріалів, захисник ОСОБА_3 , діючи в інтересах ОСОБА_4 , звернулась до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №220150000000000323 від 20.10.2015.
Положеннями ч.1 ст. 174 КПК України визначено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. 
Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. 
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано (ч.1 ст. 174 КПК України).
Однією із форм закінчення досудового розслідування є звернення прокурора до суду з обвинувальним актом, клопотанням про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру (ч.2 ст. 283 КПК України).
Згідно наданих детективом Національного антикорупційного бюро України пояснень вбачається, що відносно ОСОБА_4 складено обвинувальний акт у кримінальному провадженні №220150000000000323 від 20.10.2015, який направлений до Вищого антикорупційного суду для розгляду по суті. 
При цьому варто звернути увагу, що клопотання про скасування арешту майна розглядається слідчим суддею лише під час досудового розслідування, а під час судового провадження – судом.
Відповідно до положень ч.3 ст. 42 КПК України обвинуваченим (підсудним) є особа, обвинувальний акт щодо якої переданий до суду в порядку, передбаченому статтею 291 цього Кодексу.
Тобто станом на 19.11.2020 ОСОБА_4 набув статусу обвинуваченого, оскільки обвинувальний акт щодо нього скерований до суду, що вказує на зміну стадії процесу та неможливість розгляду клопотання адвоката ОСОБА_3 про скасування арешту майна слідчим суддею.
Статтею 9 КПК України встановлено, що під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.
Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України (ст. 19 Конституції України).
Отже, підсумовуючи вищевикладене, слідчий суддя наголошує на тому, що правові підстави для розгляду клопотання про скасування арешту майна при наявності обвинувального акту у кримінальному провадженні та скеруванні його до суду для розгляду по суті – відсутні.
Апеляційна палата Вищого антикорупційного суду у своєму рішенні від 29.11.2019 (справа №991/484/19, провадження №1-кс/991/196/19) зазначила, що у випадку відкриття слідчим суддею провадження за скаргою та виявлення підстав для повернення скарги під час розгляду скарги по суті, він повинен закрити провадження по вказаній скарзі – за аналогією з висновком щодо застосування норми права, викладеному в ухвалі Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 19.02.2019 у справі №569/17036/118.
За таких обставин, слідуючи наведеній аналогії, слідчий суддя приходить до висновку, що провадження за клопотанням захисника підлягає закриттю.
Керуючись ст.ст. 174, 307, 309, 372, 376 КПК України, слідчий суддя
УХВАЛИВ:
Провадження за клопотанням захисника ОСОБА_3 , в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №220150000000000323 від 20.10.2015, закрити.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя                                                                           ОСОБА_1