ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Справа № 642/8777/19                                Головуючий суддя І інстанції Шрамко Л. Л.
Провадження № 22-ц/818/5377/20                                        Суддя доповідач Яцина В.Б.
Категорія: Справи у спорах, що виникають із правочинів, зокрема договорів (крім категорій 301000000-303000000), з них

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ  УКРАЇНИ

03 грудня 2020 року                                                м. Харків.

Харківський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: 
головуючого -         Яцина В.Б. (суддя-доповідач),
суддів -         Бурлака І.В., Хорошевського О.М.,
за участю секретаря : Семикрас О.В.,
розглянув у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу представника Акціонерного товариства «Харківобленерго» - Кірєєва Ігоря Миколайовича на рішення Ленінського районного суду м. Харкова від 18 серпня 2020 року, ухвалене у складі головуючого судді Шрамко Л.Л., по цивільній справі за позовом Акціонерного товариства «Харківобленерго» до ОСОБА_1 про стягнення донарахування у зв`язку з порушенням «Правил користування електроенергією для населення»,

в с т а н о в и в:
27 грудня 2019 року Акціонерне товариство «Харківобленерго» звернулось до суду з зазначеним позовом до ОСОБА_1 про стягнення донарахування у зв`язку з порушенням «Правил користування електроенергією для населення».
Позовна заява мотивована тим, що відповідачка мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , є споживачем електричної енергії та абонентом АК „Харківобленерго” шляхом відкриття особового рахунку № НОМЕР_1 . 
07.09.2018 працівниками АК «Харківобленерго» під час перевірки за вказаною адресою було виявлено втручання в роботу приладу обліку, що є порушенням п. 5.5.5, п. 8.2.4 «Правил роздрібного ринку електричної енергії», затверджених Постановою НКРЕП №312 від 14.03.2018. Виявлені порушення були зафіксовані в акті № 220556 від 07.09.2018. Прилад обліку знятий, упакований у сейф-пакет №0028118 та вилучений працівниками АТ "Харківобленерго”. В акті про порушення споживач підпис не поставила. 
Зазначено, що ОСОБА_1 повідомлялася про дату проведення технічного огляду приладу обліку № 32927 типу СТЕА08М, однак на огляді не була присутньою. Комісією цеху по ремонту приладів обліку 12 жовтня 2018 року було проведено технічний огляд приладу обліку № 32927 та встановлено, що подальша експлуатація приладу неможлива у зв`язку з наявністю стороннього пристрою всередині лічильника, облік недостовірний. Результати технічного огляду було направлено споживачу 18.10.2018 поштовим відправленням. На виконання Правил 25.10.2018 було проведено засідання комісії з розгляду даного акту порушення, споживач на засіданні комісії присутнім не був, пояснення не надавав. 
26 жовтня 2018 споживачу було направлено копію протоколу засідання, розрахунок суми донарахування, та рахунок на оплату суми донарахування за актом. Відповідальність за вказані порушення передбачена ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» та п.п. 48, 53 Правил у вигляді обчислення та подальшого відшкодування збитків. Обчислення завданих збитків проводиться у відповідності з Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 №562 та зареєстрованої Міністерством юстиції України 04.07.2006 за №782/12656, яка застосовується постачальником - електричної енергії за регульованим тарифом (далі-енергопостачальник) при визначенні обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення правил користування електричною енергією для населення та виявлення фактів крадіжки електричної енергії, самовільного підключення до об`єктів електроенергетики і споживання електричної енергії без приладів обліку. Згідно вказаної методики здійснено нарахування по акту № 220556 від 07.09.2018 в сумі – 102 039 грн. 08 коп. На даний час відповідачкою донарахування по акту порушення не сплачено.
На підставі вищевикладеного, позивач просив суд стягнути з відповідачки на користь АК «Харківобленерго» суму донарахування у зв`язку з порушенням “Правил користування електроенергію для населення» в розмірі 102 039,08 грн. 
Рішенням Ленінського районного суду м. Харкова від 18 серпня 2020 року відмовлено у задоволенні позову.
В апеляційній скарзі представник позивача адвокат Кірєєв І.М. просить рішення скасувати та ухвалити нове, яким задовольнити позовні вимоги.
Вказав, що рішення незаконне, необґрунтоване. Рішення суду ухвалене з неповним з`ясуванням обставин, що мають значення для справи та недоведеність обставин, які суд першої інстанції визнав встановленими, а саме: не встановлено, що саме бачили свідки, що були залучені під час складання акту; не доведено обставини, на підставі яких суд дійшов висновку про неможливість відповідача бути присутнім при дослідженні приладу обліку та розгляді акту на комісії, а також надання нею пояснень чи заперечень; не доведено обставини, на підставі яких суд дійшов висновку про недійсність акту про порушення ПРРЕЕ.
Вказав, що суд не надав належної оцінки доказам у справі і як доводи апеляційної скарги виклав вимоги та доводи позовної заяви.
Зауважує, що згідно до положення Методики регулює не будь які порушення ПРРЕЕ, а лише ті випадки, коли актом про порушення зафіксовано саме пошкодження пломб чи приладу обліку електричної енергії, а тому судом першої інстанції при ухваленні оскаржуваного рішення помилково було покладено у його основу пункт 2.1 Методики. Висновок суду про недійсність акту про порушення ПРРЕЕ також не відповідаю нормам права, оскільки складений працівниками енергопостачальника AT «Харківобленерго» є лише фіксацією порушення, яке було виявлено під час проведення перевірки дотримання ПРРЕЕ. Такий акт відповідно до положень глави 5 ЦПК України є лише доказом, який у разі виникнення спору повинен оцінюватися судом відповідно до вимог ст. 89 ЦПК України. Така думка наведена у постанові Верховного Суду України від 06.06.2011р. № 6-4 цс-11. 
Посилаючись на проведення комісії з розгляду актів та технічного огляду лічильника у ЦРПО без участі відповідача, суд залишив поза увагою обізнаність останньої про місце, дату та час проведення вказаних дій, а отже і можливість (при наявності бажання та зацікавленості цим питанням) надання відповідачем пояснень чи заперечень з приводу виявленого та зафіксованого у акті порушення.
У письмовому відзиві на апеляційну скаргу  ОСОБА_1  просить апеляційну скаргу представника Акціонерного товариства «Харківобленерго» - залишити без задоволення, а рішення Ленінського районного суду м. Харкова від 18 серпня 2020 року-залишити без змін.
Вказала, що суд правильно встановив незаконність складання відповідного акту про порушення, оскільки він був складений позивачем з грубими порушеннями відповідних норм з проектування, технічних умов та проекту, розроблених саме позивачем, а тому вона не може нести відповідальність за збереження і цілісність установлених поза межами її території розрахункових засобів комерційного обліку електричної енергії.
Відповідають обставинам справи висновки суду про те, що позивачем було порушено процедуру складання Акту про порушення та процедури його розгляду комісією з розгляду актів порушень ПРРЕЕ: її неналежного повідомлення про розгляд комісією з розгляду актів про порушення АТ «Харківобленерго» Акта про порушення №220556 від 07.09.2018р., у зв`язку з чим вона не мала можливості і своєчасно подати заперечення щодо процедури складання цього акту, суми нарахованих збитків тощо. 
Факт втручання споживача в роботу приладів обліку, факт пошкодження пломб та/або приладів обліку не був підтверджений висновками відповідної експертизи.
Вважає незаконним рішення комісії АТ «Харківобленерго» по розгляду актів про порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії, оформлене протоколом засідання комісії №220556 від 25.10.2018, заявлені позовні вимоги безпідставними, а наявні у справі докази - належними, недопустимими та недостатніми.
Посилається на постанову Верховного суду у справі № 336/6535/16-ц від 11.07.2018, згідно якої факт втручання споживача в роботу приладів обліку, факт пошкодження пломб та/або приладів обліку має бути підтверджений експертизою, що передбачено нормативно-правовим актом- Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04 травня 2006 року № 562.
Відповідно до статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, лише якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.
Згідно ст. 368 ЦПК України суд апеляційної інстанції розглянув справу за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими для апеляційного провадження, з повідомленням учасників справи. 
Вислухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши матеріали справи, суд апеляційної інстанції дійшов висновку про те, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з огляду на наступне.
У статті 263 ЦПК України визначено, що судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.
Вказаним вимогам рішення суду у повній мірі відповідає
Відмовляючи у задоволенні позову суд першої інстанції виходив з того, що позивач не надав належних, допустимих, достовірних та достатніх доказів на підтвердження заявлених позовних вимог. У разі незгоди споживача, в обов`язковому порядку повинно бути підтверджено висновком експертизи, яка проведена не була. Акт про порушення складено не у відповідності до вимог пункту 8.2.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії, затвердженого постановою НКРЕКП від 14 березня 2018 року №312, так як він підписаний свідками за відсутності даних про посвідчення їх осіб, а інших доказів щодо порушення споживання електроенергії не має, тому відсутні підстави для стягнення зі споживача вартості необлікованої електроенергії.
Суд апеляційної інстанції погоджується з таким висновком суду.
Відповідно до частини першої статті 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Згідно з частинами першою та другою статті 614 ЦК України особа, яка порушила зобов`язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом. Особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов`язання. Відсутність своєї вини доводить особа, яка порушила зобов`язання.
У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом (частина перша статті 611 ЦК України).
Реалізація споживачем його права доводити обґрунтованість своєї позиції щодо незгоди із висновками зазначеної комісії та спростування таких висновків повинна відбуватися під час звернення постачальника електричної енергії з позовом до суду про відшкодування збитків, заподіяних внаслідок необлікованого використання електроенергії (постанова Верховного Суду України від 12 вересня 2011 року у справі № 6-25цс11).

Судом встановлено, що відповідачка ОСОБА_1 зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , є споживачем електричної енергії та абонентом АТ «Харківобленерго» за вказаною адресою, на підставі договору про користування електричною енергією від 06.08.2014, укладеного нею з АТ «Харківобленерго», їй відкрито особовий рахунок № НОМЕР_1 . 
07 вересня 2018 року працівники АТ «Харківобленерго» - електромонтери ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та майстер ОСОБА_4 під час технічної перевірки за адресою: АДРЕСА_1 , склали акт № 220556 від 07.09.2018, в якому зазначили, що споживач порушив п. 5.5.5, п. 8.2.4 «Правил роздрібного ринку електричної енергії», затверджених Постановою НКРЕП №312 від 14.03.2018, а саме встановлено втручання в роботу приладу обліку № 32927 з метою зміни показань в бік зменшення. Ввідний автомат встановлений номіналом Iп=40А.
Як зазначено в акті, ОСОБА_1 відмовилась від підпису про ознайомлення з актом. Вказаний акт підписаний свідками ОСОБА_5 та ОСОБА_6 . 
Прилад обліку знятий, упакований у сейф-пакет №0028118.
Листом вих. №56Е/48-5363 від 10.09.2018 на ім`я ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 було повідомлено про дату проведення технічного огляду приладу обліку № 32927 типу СТЕА08М. 
Комісією Цеху по ремонту приладів обліку 12 жовтня 2018 року було проведено технічний огляд №626 приладу обліку № 32927. Споживач при проведенні технічного огляду не був присутній. Результатами технічного огляду встановлено, що подальша експлуатація приладу неможлива у зв`язку з наявністю стороннього пристрою в середині лічильника, облік недостовірний. Результати технічного огляду було направлено споживачу 18.10.2018 року поштовим відправленням. 
25.10.2018 було проведено засідання комісії з розгляду даного акту порушення, споживач на засіданні комісії присутнім не був, пояснення не надавав. Засіданням комісії встановлено пп. 3 п. 3.1 Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 №562 та зареєстрованої Міністерством юстиції України 04.07.2006 за №782/12656, величина розрахункового добового об`єму споживання електроенергії визначається по п. 3, 4 формули 3.1 Методики.
Згідно вказаної методики здійснено нарахування по акту № 220556 від 07.09.2018 року в сумі - 102039 грн. 08 коп.
26.10.2018 споживачу було направлено копію протоколу засідання, розрахунок суми донарахування, та рахунок на оплату суми донарахування за актом.
Допитаний в судовому засіданні свідок ОСОБА_4 – майстер АК «Харківобленерго», який складав акт про порушення підтвердив обставини, ви кладені в акті, зазначив, що при перевірці приладу обліку встановлено, що індикатор блимав, а показання лічильника не обертались. Вони заміряли навантаження, однак облік не здійснювався. Вони намагались викликати споживача з будинку, чули, що хтось ходить по двору, однак ніхто не вийшов, тому акт було складено у відсутності споживача. Вони запросили сторонніх осіб, у їх присутності зняли металевий ящик, в який було поміщено лічильник, та побачили у лічильнику сторонній пристрій для уповільнення роботи приладу обліку. Такий пристрій неможливо встановити без пошкодження пломби, тому пломба не була пошкоджена, однак вона старого зразку. Прилад обліку був знятий, упакований. У присутності двох свідків був складений акт. Документів свідків, які підписали акт, вони не бачили, особи їх не встановлювали, та адреси вказаних свідків не зазначили, це були незнайомі перехожі.
Свідок ОСОБА_7 пояснив, що за довіреністю відповідачки ОСОБА_1 він займався укладанням договору на постачання електричної енергії та оформленням документів при встановленні лічильника електричної енергії. Він раніше працював в «Харківобленерго» та має відповідний досвіт та знання з цих питань. Лічильник був встановлений фахівцями «Харківобленерго», з додержанням усіх правил. У жовтні 2018 року відповідачка звернулась до нього, повідомила, що відсутня електроенергія. Він приїхав на місце та побачив, що відсутній лічильник. Він дізнався в «Харківобленерго», що пломби не були пошкоджені, однак нібито був виявлений сторонній пристрій у лічильнику. Він з цим не згоден, вважає, що втручання споживача у лічильник не було. Акт складений у відсутності відповідачки, її не було за місцем проживання на час складання акту
               Згідно з постановою НКРЕКП від 14.03.2018 № 312 було затверджено ПРРЕЕ та визнано такою, що втратила чинність, з 11.06.2018 постанову Національної комісії з питань регулювання електроенергетики України від 31.07.1996 року № 28 «Про затвердження Правил користування електричною енергією».  
Відповідно до пункту 6 зазначеної Постанови НКРЕКП від 14.03.2018 № 312 до укладення договору про надання послуг з розподілу електричної енергії, який укладається зі споживачем, договірні відносини між споживачем та суб`єктом господарювання, що провадить діяльність з розподілу електричної енергії на підставі ліцензії з передачі електричної енергії місцевими (локальними) електричними мережами (або ОСР як правонаступником за договорами про користування електричною енергією та договорами про постачання електричної енергії), урегульовуються окремими положеннями діючих договорів про користування електричною енергією або договорів про постачання електричної енергії (у частині взаємовідносин споживача і електророзподільної організації), які не суперечать вимогам чинного законодавства у сфері електроенергетики. Зокрема сторони керуються вимогами діючих договорів про користування електричною енергією (про постачання електричної енергії) з питань потужності, якості електроенергії, окремих процедурних питань тощо. У разі виникнення суперечності між нормами діючих договорів про користування електричною енергією (про постачання електричної енергії) та нормами законодавства про електроенергетику сторони керуються вимогами чинного законодавства.
Згідно з підпунктом 8 пункту 5.5.5 ПРРЕЕ споживач електричної енергії зобов`язаний забезпечувати збереження і цілісність установлених на його території та/або об`єкті (у його приміщенні) розрахункових засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування. Ті самі приписи містилися в підпункті 26 пункту 10.2 ПКЕЕ.
У пункті 8.2.4 ПРРЕЕ визначено, що у разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до Методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором.
За змістом пункту 8.2.5 ПРРЕЕ у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача оформлюється акт про порушення, у якому мають бути зазначені, зокрема, зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти Правил або методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії та вихідні дані, необхідні для визначення обсягу необлікованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, яких необхідно вжити для усунення допущених порушень. Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Акт про порушення підписується представником оператора системи та споживачем або представником споживача. Споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта про порушення та викласти мотиви своєї відмови від його підписання, які зазначаються в акті про порушення або надаються (надсилаються) оператору системи окремим письмовим повідомленням.
Відносини з приводу постачання фізичним особам електричної енергії регулюються ст. 714 ЦК України, ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» від 13.04.2017 № 2019-YIII, Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затв. Постановою національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, № 312 від 14.03.2018, в редакції, чинній на час складання акту про порушення- 07.09.2018, Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 №562 та зареєстрованої Міністерством юстиції України 04.07.2006 за №782/12656 (далі- Методика).
Відповідно до п. 8.2.5. Правил у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача оформлюється акт про порушення.
В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил або методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та вихідні дані, необхідні для визначення обсягу необлікованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, яких необхідно вжити для усунення допущених порушень.
Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві.
Акт про порушення підписується представником оператора системи та споживачем або представником споживача.
У разі відмови споживача або представника споживача підписати акт про порушення в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт про порушення вважається дійсним, якщо він підписаний уповноваженим представником оператора системи та двома незаінтересованими особами (представник житлово-експлуатаційної організації, балансоутримувача або управителя будинку, виборна особа будинкового, вуличного, квартального чи іншого органу самоорганізації населення або представник органу місцевого самоврядування, інший споживач тощо) за умови посвідчення їх осіб.
Споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта про порушення та викласти мотиви своєї відмови від його підписання, які зазначаються в акті про порушення або надаються (надсилаються) оператору системи окремим письмовим повідомленням.
Згідно п.п. 3 п. 3.1   Методика  застосовується  на  підставі  акта  про порушення,  складеного з урахуванням вимог ПКЕЕН, та  в разі виявлення таких порушень ПКЕЕН: пошкодження приладів обліку (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу тощо), інших дій споживача, які призвели до зміни показів приладів обліку (фіксація індикатором впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів, використання фазозсувного трансформатора тощо (у разі підтвердження факту встановлення та передачі на збереження споживачу (власнику або наймачу об`єкта) приладів обліку, установлених пломб та індикаторів);
Отже, для стягнення збитків за необліковане споживання електричної енергії, втручання в прилади обліку, необхідно встановлювати дотримання виконавцем послуг з постачання електроенергії методики нарахування таких збитків, правильність складання актів та наявність вини відповідача.
Відповідно до п.2.1. Методики у разі незгоди споживача із зафіксованим в акті про порушення фактом пошкодження пломб та/або приладів обліку факт пошкодження установлюється експертизою, проведеною відповідно до законодавства. До отримання енергопостачальною компанією результатів експертизи Методика не застосовується.
Порядок визначення обсягу та вартості електричноїенергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією врегульовано відповідною Методикою, затвердженою постановою НКРЕ України від 04 травня 2006 року № 562.
Відповідно до положень пунктів 1.3 та 1.4 Методики, енергопостачальником з метою запобігання розкраданню електричноїенергії на прилади обліку електричної енергії споживача можуть бути встановлені індикатори дії впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів (далі - індикатори).
На вимогу споживача електричної енергії, під час встановлення представниками енергопостачальника індикаторів на прилад обліку, на такі індикатори або прилади обліку (у разі встановлення приладів обліку з вмонтованим індикатором) мають надаватися копії сертифіката про сертифікацію та/або свідоцтва про атестацію цих індикаторів або приладів обліку.
Аналіз положень пункту 3.1 Методики вказує на те, що факт втручання споживача у роботу приладів обліку, у тому числі й дій споживача, які призвели до зміни показів приладів обліку, зокрема і шляхом впливу магнітного поля, у разі невизнання ним такого факту, в обов`язковому порядку має бути підтверджений експертизою.
Та обставина, що позивачем правильно провело розрахунок обсягу необлікованої електрично енергії відповідно до пункту 3.3 Методики, не позбавляє його обов`язку довести сам факт порушення з боку споживача та причинно-наслідкового зв`язку між порушенням і споживанням необлікованої електричної енергії (крадіжка електричної енергії).
Крім того, у пункті 3.1 Методики також визначено, що до отримання енергопостачальником результатів експертизи (у зазначених цією Методикою випадках) ця Методика не застосовується.
Саме такі правові висновки викладені у постанові Верховного Суду від 16 січня 2019 року у справі № 749/943/16-ц (провадження № 61-23533св18), та у справі №336/6535/16-ц від 11.07.2018, факт втручання споживача в роботу приладів обліку, в тому числі й дій споживача, які призвели до зміни показів приладів обліку, зокрема шляхом впливу магнітного поля, у разі невизнання ним такого факту, в обов`язковому порядку має бути підтверджений експертизою, що передбачено нормативно-правовим актом - Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 4 травня 2006 року №562.
Позивач всупереч своїх процесуальних обов`язків не надав до справи необхідного в таких випадках висновку експертизи на підтвердження викладених в позовній заяві підстав позову щодо наявності тих порушень, які зазначені у зазначеному Акті.
Крім того, судом обґрунтовано встановлено, що Акт про порушення від 07.09.2018 року не відповідає вимогам, викладеним у п.8.2.5. наведених Правил.
Згаданий Акт складений у відсутності споживача - відповідачки ОСОБА_1 . При цьому особи свідків, які зазначені в акті, не посвідчені належним чином, не вказані адреси їх проживання, паспортні дані та інші дані для ідентифікації їх осіб, внаслідок чого не можна вважати належним посвідчення факту, що ОСОБА_1 була присутня при складанні згаданого Акту та відмовилась від його підпису.
Як зазначив в суді свідок ОСОБА_4 , з участю якого складений акт, вони не з`ясовували дані про особу свідків, не бачили документів, що посвідчують їх особу, а їх прізвища записали лише з їх слів. Вказані свідки не бачили ОСОБА_1 , до її будинку не підходили, та були запрошені для підписання акту тоді, коли працівники «Харківобленерго» вже повернулись від будинку споживача до лічильника, який розташований на відстані від будинку відповідачки, та в їх присутності лічильник був знятий.
Таким чином доводами скарги не спростовані висновки суду про те, що акт про порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії № 220556, складений 07 вересня 2018 р., є недійсним. Тому суд першої інстанції дійшов вірного висновку про те, що розрахунок заборгованості за електричну енергію, невраховану приладом обліку, у розмірі 102039,08 грн є необґрунтованим.
Наведені з цього приводу доводи скарги не спростовують висновків суду, оскільки саме акт про порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії є підставою для застосування Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ України від 04 травня 2006 року № 562, на підставі якої позивачем була розрахована сума заборгованості, яка втрачає свою дійсність при недоведеності фактів порушення, зазначених в Акті.
Вказаний висновок відповідає правовій позиції, викладеній в постанові Верховного Суду від 30 липня 2019 року у справі №904/4372/18, відповідно до якого оскільки споживач відмовився підписати Акт про порушення №119719 і вказаний акт не підписаний уповноваженим представником постачальника та двома незаінтересованими особами, суд касаційної інстанції вважає вірними висновки суду першої інстанції про недійсність Акта про порушення № 119719, в силу приписів пункту 8.2.5 ПРРЕЕ.
Згідно зі ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Відповідно до ст. 78 ЦПК, обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.
Таким чином у матеріалах справи відсутні належні та допустимі докази на підтвердження протиправних дій відповідача щодо порушення правил споживання електричною енергією, а наведені з цього приводу доводи апелянта є необґрунтованими і тому висновків суду не спростовують, сам по собі акт про обстеження лічильника, в якому належним чином не зафіксовано порушення, не замінює відповідний висновок експерта (актом проведення експертизи), яким має було бути підтверджено встановлене порушення, а тому такий Акт дійсно є недопустимим доказом.
Позивачем порушено процедуру складання Акту про порушення та процедури розгляду відповідного Акту комісією з розгляду актів порушень ПРРЕЕ щодо неналежного повідомлення відповідача про розгляд комісією з розгляду актів про порушення АТ «Харківобленерго» згаданого Акту про порушення №220556 від 07.09.2018 р.
Так, відповідно до наданої ксерокопії паспорта ОСОБА_1 її місце проживання зареєстровано за адресою: АДРЕСА_1 , тоді як надані позивачем до позовної заяви документи складені та направлялись ним помилково за іншою адресою: АДРЕСА_1 (а.с.14-19,63), чим було порушено права відповідача на оскарження акту, бути присутньою на засіданні комісії з розгляду актів порушення ПРРЕЕ та як наслідок здійснення безпідставних нарахувань споживання електроенергії.
Відповідно до ч. 1, 3 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.
Згідно ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності, які передбачають рівність прав учасників справи щодо здійснення всіх своїх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом, і обов`язок кожної сторони довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Виходячи з принципу змагальності цивільного процесу, сторони повинні подати всі докази на підтвердження своєї позиції у суді першої інстанції.
У силу принципу змагальності сторони та інші особи, які беруть участь у справі, з метою досягнення рішення на свою користь, зобов`язані повідомити суду істотні для справи обставини, надати суду докази, які підтверджують або спростовують ці факти, а також вчиняти процесуальні дії, спрямовані на те, щоб переконати суд у необхідності постановлення бажаного для них рішення.
Гарантіями реалізації принципу змагальності є відповідальність за неподання доказів до суду.
Неприйнятними є дії сторони коли вона долучає до апеляційної скарги нові докази, які необґрунтовано не було подано до суду першої інстанції, щоб посилити свою позицію.
Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення ( ч. 2 ст. 77 ЦПК України).
З матеріалів справи вбачається, що судом учасникам справи роз`яснювались їх права (а.с.106-107). Проте, питання про призначення судової експертизи не було предметом розгляду у суді першої інстанції. Згідно протоколів судового засідання представник позивача ОСОБА_8 та ОСОБА_9 брали участь у судових засіданнях, та отримавши відзив відповідача надав суду відповідь на відзив (а.с.76-78), однак вищевказане клопотання про призначення експертизи не заявляли. Згідно до протоколу судового засідання від 30.06.2020 представником позивача було заявлено клопотання про допит свідків, інших клопотань не заявлялось (а.с.131-133). 
У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 грудня 2018 року у справі № 372/51/16-ц (провадження № 14-511цс18) зроблено правовий висновок про те, що суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до ЦПК України, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.
Судом першої інстанції відповідно до ст.ст. 89, 263 ЦПК України правильно досліджені і оцінені обставини по справі, доводи апеляційної скарги не дають підстав для висновку про неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального чи процесуального права, які призвели або могли призвести до неправильного вирішення справи.
Таким чином, оскільки суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, а доводи скарги цього висновку не спростували, то відповідно до ст. 375 ЦПК України апеляційна скарга залишається без задоволення, а рішення суду - без змін.
Відповідно до положень ст. 141 ЦПК України відсутні підстави для перерозподілу судових витрат.
Керуючись ст.ст.268, 367, 368, п. 1 ч.1 ст. 374, ст.ст.375, 381-384, 388,389 ЦПК України, суд апеляційної інстанції 
постановив:
Апеляційну скаргу представника Акціонерного товариства «Харківобленерго» - Кірєєва Ігоря Миколайовича – залишити без задоволення.
Рішення Ленінського районного суду м. Харкова від 18 серпня 2020 року – залишити без змін.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття, і протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення може бути оскаржена у касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду.
Повний текст судового рішення складено 15 грудня 2020 року.

Головуючий                                                                                        В.Б. Яцина.

Судді                                                                                                      І.В.Бурлака.

О.М.Хорошевський.