УХВАЛА

26 жовтня 2020 року 
м. Київ
справа № 620/62/20
адміністративне провадження № К/9901/26423/20
Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:
судді-доповідача Губської О.А.,
суддів: Білак М.В., Калашнікової О.В.,
перевіривши касаційну скаргу Військової частини НОМЕР_1 на ухвалу Шостого апеляційного адміністративного суду від 10 вересня 2020 року у справі №620/62/20 за позовом ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити дії,
в с т а н о в и в : 
Позивач звернувся до Чернігівського окружного адміністративного суду з позовом до Військової частини НОМЕР_1 про:
- визнання протиправними дій в/ч НОМЕР_1 щодо ненарахування та невиплати ОСОБА_1 індексації грошового забезпечення за період з 14.03.2016 року по листопад 2018 року;
- зобов`язання в/ч НОМЕР_1 нарахувати та виплатити ОСОБА_1 індексацію грошового забезпечення за період з 14.03.2016 року по листопад 2018 року.
Рішенням Чернігівського окружного адміністративного суду від 13 лютого 2020 року позов задоволено повністю.
Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 06.04.2020 року апеляційну скаргу було залишено без руху, оскільки до неї не додано документ про сплату судового збору. Судом надано строк для усунення недоліків – десять днів, який обраховується з моменту отримання копії даної ухвали, але не раніше дня закінчення карантину, запровадженого з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, яку було отримано відповідачем 17.04.2020 року.
Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 10 вересня 2020 року апеляційну скаргу Військової частини НОМЕР_1 повернуто на підставі частини другої  статті 298 КАС України.
15 жовтня 2020 року на адресу Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду надійшла касаційна скарга Військової частини НОМЕР_1 на ухвалу Шостого апеляційного адміністративного суду від 10 вересня 2020 року у справі №620/62/20.
За правилами частини першої  статті 334 КАС України  за відсутності підстав для залишення касаційної скарги без руху, повернення касаційної скарги чи відмови у відкритті касаційного провадження суд касаційної інстанції постановляє ухвалу про відкриття касаційного провадження у справі.
Перевіривши матеріали касаційної скарги, Верховний Суд зазначає таке.
Повертаючи апеляційну скаргу суд апеляційної інстанції виходив з того, що скаржником не виконано вимоги ухвали Шостого апеляційного адміністративного суду від 06 квітня 2020 року про залишення апеляційної скарги без руху, а саме доказів щодо сплати судового збору до суду не надано.
За змістом пункту 1 частини п`ятої  статті 296 КАС України  до апеляційної скарги додається документ про сплату судового збору.
Відповідно до частини другої  статті 298 КАС України  до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановленихстаттею 296 цього Кодексу, застосовуються положення  статті 169 цього Кодексу.
Згідно з частиною першою  статті 169 КАС України  суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями  160,  161  цього  Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
За правилами пункту 1 частини четвертої  статті 169 КАС України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, в установлений судом строк, вона повертається позивачеві.
Зі змісту ухвали Шостого апеляційного адміністративного суду від 10 вересня 2020 року вбачається, що копію ухвали суду про залишення апеляційної скарги без руху апелянтом отримано 17 квітня 2020 року.
У зв`язку з оголошенням карантину згідно  постанови Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 року №211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2»  законодавцем було внесено зміни до  Кодексу адміністративного судочинства України  та доповнено пункт 3 Прикінцевих положень останнього нормою, за якою, зокрема, строк для усунення недоліків апеляційної скарги продовжується на час дії карантину.
У подальшому,  Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)»(далі - Закон №731-IX), який набрав чинності 17.07.2020 року, було викладено п. 3  Прикінцевих положень КАС України  в наступній редакції: «Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього  Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.
Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.».
Разом з тим, пунктом 2 Прикінцевих і перехідних положень Закону  №731-ІХ  передбачено, що процесуальні строки, які були продовжені відповідно до пункту 3  розділу VI «Прикінцеві положення» Кодексу адміністративного судочинства України  в редакціїЗакону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» № 540-IX від 30 березня 2020 року, закінчуються через 20 днів після набрання чинності цим Законом. Протягом цього 20-денного строку учасники справи та особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цими кодексами), мають право на продовження процесуальних строків з підстав, встановлених цим Законом.
Викладене, у свою чергу, свідчить, що законодавець передбачив закінчення продовжених у зв`язку із запровадженням карантину строків 06.08.2020 року.
Разом з тим скаржник недоліки апеляційної скарги не усунув та із заявою про продовження процесуального строку не звертався.
У поданій касаційній скарзі відповідач вказує про те, що військова частина НОМЕР_1 є бюджетною неприбутковою установою та фінансується з Державного бюджету України, видатки на сплату судового збору розподіляються не у повному обсязі, що унеможливило усунення недоліків апеляційної скарги. Інше мотивування касаційної скарги зводиться до порушення судами першої та апеляційної інстанцій норм матеріального і процесуального права, а також незгоди скаржника із ухваленими рішеннями.        
Суд, перевіривши матеріали касаційної скарги, дійшов висновку, що проблема фінансування бюджетної установи не може бути самостійною підставою для продовження строку на усунення недоліків апеляційної скарги у частині сплати судового збору, встановленого законом. Сплата судового збору є обов`язком скаржника, а тому зловживання правом на звільнення, відстрочення чи розстрочення від його сплати є неприпустимим.
Відсутність у суб`єкта владних повноважень коштів для своєчасної сплати судового збору є суто суб`єктивною причиною, а негативні наслідки, які настали у зв`язку з такою причиною є певною мірою відповідальністю за неналежне виконання своїх процесуальних обов`язків, які для усіх учасників справи мають бути рівними. Суб`єкт владних повноважень, який діє від імені держави, не може та не повинен намагатись отримати вигоду від фінансових складнощів, які склались у нього на поточний день, шляхом уникнення або зволікання виконання ним своїх процесуальних обов`язків, в тому числі і щодо сплати судового збору.
Проаналізувавши встановлені судами обставини справи, предмет спору та обраний відповідачем спосіб захисту його прав, доводи касаційної скарги, Верховний Суд дійшов висновку про те, що рішення суду апеляційної інстанції ухвалено із правильним очевидним застосуванням положень  статті 298 КАС України, а мотиви касаційної скарги не викликають сумніву щодо застосування чи тлумачення зазначених норм права.
За змістом пункту 2 частини другої  статті 333 КАС України  у разі оскарження ухвали (крім ухвали, якою закінчено розгляд справи) суд може визнати касаційну скаргу необґрунтованою та відмовити у відкритті касаційного провадження, якщо правильне застосування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення.
Дія цієї норми поширюється, серед іншого, на ухвали судів апеляційної інстанції, перелік яких наведений у частині третій  статті 328 КАС України.
За такого правового врегулювання та обставин справи підстави для відкриття касаційного провадження відсутні.
На підставі викладеного, керуючись  статтею 333 КАС України
у х в а л и в :
Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою Військової частини НОМЕР_1 на ухвалу Шостого апеляційного адміністративного суду від 10 вересня 2020 року у справі №620/62/20 за позовом ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити дії.
Копію цієї ухвали разом із касаційною скаргою та доданими до неї матеріалами направити особі, яка її подала.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями є остаточною та оскарженню не підлягає.
Суддя-доповідач 	О. А. Губська	
Судді           	М. В. Білак	
 	О. В. Калашнікова