ХЕРСОНСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 грудня 2020 року                                                 м. Херсон
справа № 661/6019/19 
провадження № 22-ц/819/1371/20

Херсонський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: 
головуючого (суддя-доповідач)	Пузанової Л.В.,	
суддів:	Вейтас І.В.,	
  	Семиженка Г.В.,	
секретар	Сікора О.В.,	

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Херсоні апеляційні скарги ОСОБА_1 , від мені якого діє ОСОБА_2 , та Акціонерного товариства «Херсонобленерго» на рішення Новокаховського міського суду Херсонської області у складі судді Чирського Г.М. від 15 липня 2020 року в справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Херсонобленерго» про визнання акту про недопуск, повідомлення про припинення постачання електричної енергії, визнання дій щодо припинення постачання електричної енергії незаконними, стягнення коштів,
встановив:
У грудні 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом до Акціонерного товариства «Херсонобленерго» про, з врахуванням послідуючих змін та уточнень, визнання акту про недопуск, повідомлення про припинення постачання електричної енергії, визнання дій щодо припинення постачання електричної енергії незаконними, стягнення коштів.
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив про те, що згідно із договором №198/011 від 25 грудня 2009 року він є споживачем електричної енергії, яку у житловий будинок АДРЕСА_1 , постачає відповідач.
13 листопада 2019 року приблизно о 13 годині 30 хвилин він виявив, що постачання електричної енергії у зазначений будинок повністю припинено шляхом від`єднання на опорі магістральної ЛЕП електропроводу, що живить його електрикою.
В установленому законом порядку він не був повідомлений постачальником як про припинення електропостачання, так і про підстави припинення і яким чином має відбуватися його відновлення. При з`ясуванні обставин події ним було встановлено, що припинення енергопостачання його помешкання здійснено працівниками Новокаховського РЕЗ і ЕМ. Свої дії відповідач мотивував тим, що споживачем відмовлено у доступі представників електропостачальника до електроустановок та не забезпечений безперешкодний доступ до об`єкта , про що за участю споживача 19.08.2019 року був складений акт про недопуск. При цьому споживачем електроенергії, яка постачається в житловий будинок АДРЕСА_1 , постачальник вважав ОСОБА_3 , яка згідно із інформацією, зафіксованою в акті про недопуск, від підпису та отримання акту відмовилася. Відповідач стверджує, що акт від 19.08.2019 року та повідомлення про припинення розподілу електричної енергії (відключення) будинку від енергопостачання з 12.11.2019 року були надіслані ним споживачу ОСОБА_3 та нею особисто отримані. 
Вважаючи дії відповідача неправомірними, позивач просив визнати акт про недопуск від 19.08.2019 року, повідомлення від 30.10.2019 року про припинення розподілу електроенергії (відключення) до будинку за адресою: АДРЕСА_1 , дії в. о. начальника структурного підрозділу AT «Херсонобленерго» Новокаховського МВКО Блажко М.О. щодо прийняття рішення про відключення домоволодіння позивача, що розташоване за адресою АДРЕСА_1 від енергопостачання 13.11.2019 року – незаконними та такими, що вчинені з істотним порушенням умов діючого договору про користування електричною енергією № 198/011 від 25 грудня 2009 року, а також стягнути з AT «Херсонобленерго» на його користь двократний розмір вартості недовідпущеної електроенергії, що становить 12004,51 грн.
Рішенням Новокаховського міського суду Херсонської області від 15 липня 2020 року позов задоволено частково. 
Визнано незаконними дії АТ «Херсонобленерго» в особі Новокаховського міжрайонного відділення комерційного обліку (МВКО) щодо припинення постачання електричної енергії за адресою: АДРЕСА_1 споживачу ОСОБА_1 . Стягнуто з АТ «Херсонобленерго» на користь ОСОБА_1 двократну вартість недовідпущеної електричної енергії за період з 13.11.2019 р. по 09.01.2020 року у розмірі 331 грн. 41 коп., витрати, пов`язані із явкою до суду у розмірі 198 грн., а всього – на загальну суму 529 грн. 41 коп. Вирішено питання щодо розподілу судових витрат. В задоволенні решти позовних вимог відмовлено.
В апеляційній скарзі ОСОБА_1 , від імені якого діє адвокат Сидоренко Наталя Миколаївна, просить рішення суду в частині стягнення двократної вартості недовідпущеної електричної енергії та в частині відмови визнати незаконними акт про недопуск від 19.08.2019 року та повідомлення про припинення розподілу електроенергії від 30.10.2019 року скасувати, ухвалити нове судове рішення про задоволення зазначених позовних вимог, посилаючись на неправильне застосування судом норм матеріального права та порушення вимог процесуального законодавства.
Апеляційна скарга обґрунтована тим, що розрахунок вартості недовідпущеної з вини відповідача електричної енергії здійснено судом без врахування умов укладеного сторонами договору про користування електричною енергією щодо визначеного ним обсягу енергопостачання та затверджених в установленому законом порядку тарифів.
Висновки суду в частині відмови у задоволенні позовних вимог про визнання незаконними акту про недопуск та повідомлення про припинення розподілу електроенергії (відключення) вважає помилковими, оскільки ці документи складені на ім`я особи, яка померла та яка не є стороною договору про користування електроенергією, а він як споживач не був належним чином повідомлений ні про необхідність забезпечити доступ постачальника до об`єкта споживання, ні про складений ним акт та попередження про відключення.
В апеляційній скарзі Акціонерне товариство «Херсонобленерго», посилаючись на неповне з`ясування судом обставин справи, просить скасувати рішення суду першої інстанції в частині задоволених позовних вимог та постановити в цій частині нове судове рішення про відмову в їх задоволенні, оскільки вважає, що дії відповідача при складанні акту про недопуск та відключення електричної енергії у спірних правовідносинах є правомірними та такими, що здійснені відповідно до вимог Правил роздрібного ринку електричної енергії, Кодексу комерційного обліку в редакції, що діяла на час виникнення спірних правовідносин, після повідомлення позивача належним чином про складений акт про недопуск і повідомлення про припинення розподілу електроенергії.
Письмових заперечень на апеляційні скарги до суду не надходило.
Заслухавши доповідача, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду в межах, визначених статтею 367 ЦПК України, апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ зробив висновок про те, що апеляційні скарги задоволенню не підлягають з таких підстав.
Рішення суду мотивовано тим, що тимчасове припинення електропостачання до будинку позивача, яке мало місце з 13.11.2019 року по 09.01.2020 року, відбулося з вини відповідача, оскільки здійснено ним з порушенням порядку повідомлення та попередження споживача, тому з товариства на користь позивача підлягає стягненню двократна вартість недовідпущеної електроенергії за цей період в розмірі 331 грн 41 коп., виходячи з об`єму фактично спожитої позивачем електроенергії за попередній відключенню місяць.
В процесі розгляду справи суд встановив, що ОСОБА_1 проживає в АДРЕСА_1 .
25.12.2009 року між ОСОБА_1   та ВАТ  «Херсонобленерго», правонаступником якого є Акціонерне товариство «Херсонобленерго», був укладений договір про користування електричною енергією за вищевказаною адресою, за умовами якого енергопостачальник взяв на себе зобов`язання надійно постачати споживачеві електричну енергію у необхідних йому обсягах відповідно до потужності енергоустановок споживача, а споживач зобов`язався сплачувати одержану електричну енергію за діючими тарифами у терміни, передбачені договором.
19.08.2019 року представниками АТ «Херсонобленерго» за участю споживача ОСОБА_3   складено акт про недопуск, а саме: про те, що споживачем в порушення вимог підпункту другого пункту третього статті 58 Закону України «Про ринок електричної енергії» та підпунктів 12,13, 14 пункту 5.5.5. частини 5.5. розділу V Правил роздрібного ринку електричної енергії, умов договору № 198011 відмовлено в доступі до об`єкта споживача та не забезпечений безперешкодний доступ представника електропостачальника до електроустановки для контролю за рівнем електричної енергії, проведення технічної перевірки обладнання вузла обліку електроенергії, контрольного огляду електроенергії, контрольного огляду та/або заміни вузла обліку електроенергії на об`єкті – житловому будинку за адресою: АДРЕСА_1 . При цьому, у вказаному акті зазначено, що «споживач від підпису та отримання акту відмовився».
У зв`язку з відмовою споживача в отриманні акту про недопуск від 19.08.2019 року Новокаховським РЕЗ і ЕМ був відправлений вказаний акт рекомендованим листом з повідомленням, який відповідно до поштового повідомлення ОСОБА_3 отримала 20.08.2019 року особисто (т.1, а.с.11).
30 жовтня 2019 року на адресу ОСОБА_3 направлено повідомлення про припинення розподілу  електричної енергії (відключення) житлового будинку від електромережі за недопущення до електроустановки, згідно із яким споживач повідомлена, що розподіл електроенергії, який здійснюється згідно із договором про розподіл № 198011 від 01.01.2019 року на належний їй об`єкт, буде припинено з 12.11.2019 року. Інформація про отримання ОСОБА_3 вказаного повідомлення відсутня.
З огляду на лист-інформацію «Укрпошти» від 16.12.2019 № 01/0873 рекомендований лист від 31.10.2019 із м.Нова Каховка на адресу: АДРЕСА_1 на ім`я ОСОБА_4 повернутий на зворотну адресу та вручений 06.11.2019 за довіреністю уповноваженій особі ОСОБА_5 .  
ОСОБА_3 , яку відповідач вважав споживачем електричної енергії у спірних правовідносинах, померла ІНФОРМАЦІЯ_1 (т.1, а. с. 75).
Факт недопуску електропостачальника до електроустановок при наведених відповідачем обставинах та вручення повідомлення про припинення розподілу електричної енергії у житловий будинок позивач заперечує і такий судом не встановлений.
З огляду на встановлені судом обставини справи можна зробити висновок, що між сторонами виникли правовідносини, що витікають із договору про користування електричною енергією побутовим споживачем, з приводу правомірності відключення споживача від мережі електропостачання.
Правовідносини з постачання фізичним особам електричної енергії регулюються статтею 714 ЦК України, Законом України «Про ринок електричної енергії», Правилами роздрібного ринку електричної енергії (ПРРЕЕ), затвердженими постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг за №312 від 14 березня 2018 року, Кодексом систем розподілу, затвердженим постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг за № 310 від 14.03.2018 року, Кодексом комерційного обліку (далі -ККО), затвердженим Постановою НКРЕКП від 14.03.2018 р. № 311.
Згідно із частиною першою статті 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.
Відповідно до частин першої, другої, шостої, сьомої стптті 56 Закону України «Про ринок електричної енергії» (далі Закон) постачання електричної енергії споживачам здійснюється електропостачальниками, які отримали відповідну ліцензію, за договором постачання електричної енергії споживачу. Договір постачання електричної енергії споживачу укладається між електропостачальником та споживачем та передбачає постачання всього обсягу фактичного споживання електричної енергії споживачем у певний період часу одним електропостачальником. Постачання електричної енергії споживачам здійснюється за вільними цінами з дотриманням правил роздрібного ринку.
Умови постачання електричної енергії, права та обов`язки електропостачальника і споживача визначаються договором постачання електричної енергії споживачу, Законом, Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затвердженими постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг за № 312 від 14 березня 2018 року.
Згідно із положеннями пункту 5.1.2. глави 5.1. Розділу V Правил роздрібного ринку електричної енергії оператор системи зобов`язаний проводити не рідше одного разу на шість місяців контрольний огляд засобів комерційного обліку споживачів відповідно до затверджених графіків.
Пунктом 5.1.1 глави 5.1. Розділу V вказаних Правил передбачено, що оператор системи має право на безперешкодний доступ (за пред`явленням представником службового посвідчення) до електричних установок споживача для проведення технічної перевірки засобів вимірювання, контролю за рівнем споживання електричної енергії та потужності, вимірювання показників якості електричної енергії, контрольного огляду електричних мереж від межі балансової належності до точки вимірювання та/або точки обліку відповідно до умов укладених договорів, а також для виконання відключення та обмеження споживання відповідно до встановленого цими Правилами порядку та умов договору, виконання інших робіт відповідно до договору.
У відповідності до положень пункту 5.5.5. глави 5.2. Розділу V вказаних Правил споживач електричної енергії зобов`язаний забезпечувати доступ представникам оператора системи (після пред`явлення ними службових посвідчень) до об`єкта споживача для проведення технічної перевірки засобу комерційного обліку (засобів вимірювальної техніки), електроустановок та електропроводки, вимірювання показників якості електричної енергії, контролю за рівнем споживання електричної енергії, а також для виконання відключення та обмеження споживання електричної енергії споживачу (субспоживачу) відповідно до встановленого цими Правилами порядку та виконувати їх обґрунтовані письмові вимоги щодо усунення виявлених порушень, якщо це обумовлено умовами договору.
Згідно із пунктом 7.5 ПРРЕЕ припинення постачання електричної енергії здійснюється електропостачальником за умови попередження споживача не пізніше ніж за 10 робочих днів до дня відключення. Попередження про припинення повністю або частково постачання (розподілу або передачі) електричної енергії оформлюється після встановлення факту наявності підстав для вчинення вказаних дій та надається споживачу окремим письмовим повідомленням, у якому зазначаються підстава, дата і час, з якого електропостачання буде повністю або частково припинено, прізвище, ім`я, по батькові, підпис відповідальної особи, якою оформлено попередження. Датою отримання таких попереджень буде вважатися дата їх особистого вручення, що підтверджується підписом одержувача та/або реєстрацією вхідної кореспонденції, або третій календарний день від дати отримання поштовим відділенням зв`язку, в якому обслуговується одержувач (у разі направлення поштою рекомендованим листом). Попередження про припинення постачання електричної енергії може надаватись споживачу в інший спосіб, передбачений договором з електропостачальником та договором з оператором системи або додатками до нього.
Порядок припинення (відключення) електропостачання споживачу, у тому числі на підставі акту про недопуск, визначений розділом VІІ Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг за № 312 від 14 березня 2018 року.
Згідно із пунктом 7.5. розділу VІІ вказаних Правил, припинення повністю або частково постачання електричної енергії споживачу здійснюється оператором системи за умови попередження споживача не пізніше ніж за 5 робочих днів до дня відключення у разі, зокрема, недопущення уповноважених представників оператора системи до електроустановок споживача, пристроїв релейного захисту, автоматики і зв`язку, які забезпечують регулювання навантаження в енергосистемі, та/або розрахункових засобів комерційного обліку електричної енергії, що розташовані на території споживача.
Попередження про припинення повністю або частково постачання (розподілу або передачі) електричної енергії оформлюється після встановлення факту наявності підстав для вчинення вказаних дій та надається споживачу окремим письмовим повідомленням, у якому зазначаються підстава, дата і час, з якого електропостачання буде повністю або частково припинено, прізвище, ім`я, по батькові, підпис відповідальної особи, якою оформлено попередження.
Датою отримання таких попереджень буде вважатися дата їх особистого вручення, що підтверджується підписом одержувача та/або реєстрацією вхідної кореспонденції, або третій календарний день від дати отримання поштовим відділенням зв`язку, в якому обслуговується одержувач (у разі направлення поштою рекомендованим листом).
Попередження про припинення постачання електричної енергії може надаватись споживачу в інший спосіб, передбачений договором з електропостачальником та договором з оператором системи або додатками до нього.
Виходячи з наведеного, попередження про припинення постачання електроенергії складається відповідачем через п`ять днів після факту отримання споживачем акту про недопуск, у разі, якщо споживач не узгодить дату та час допуску представників відповідача до засобу обліку електричної енергії.
Проте, як встановлено судом першої інстанції, акт про недопуск було складено відповідачем не щодо споживача електроенергії, яким відповідно до укладеного сторонами договору є ОСОБА_1 , а щодо померлої особи, яка не могла вчиняти дій як щодо недопуску електропостачальника до об`єкта споживача, так і отримувати попередження про припинення постачання електричної енергії.
Отже, враховуючи, що зазначений акт та попередження про припинення постачання електроенергії в порушення вимог чинного законодавства не складалися за участю позивача та не були йому вручені належним чином, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що правові підстави для відключення позивача від електроенергії були відсутні, тому позовні вимоги в частині визнання незаконними дій відповідача по припиненню електропостачання до будинку позивача є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.
Відповідно до пункту12 частини другої статті 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» припинення постачання електричної енергії споживачам, що не допускають порушень своїх договірних зобов`язань перед оператором системи передачі та/або оператором системи розподілу та/або електропостачальником є правопорушенням на ринку електричної енергії, наслідком якого є відповідальність згідно із законом.
Пунктом 3.2.6 Правил роздрібного ринку електроенергії визначено, що істотною умовою договору про постачання електричної енергії споживачу є умова про відповідальність сторін, а за положеннями пункту 5.2.4. постачальник електричної енергії несе відповідальність у порядку, передбаченому законодавством України, за завдані споживачу та/або оператору системи збитки внаслідок порушення ним умов договору та цих Правил. 
Пунктом 19 договору, укладеного між електропостачальником та  ОСОБА_1 , передбачено, що енергопостачальник несе відповідальність у разі тимчасового припинення електропостачання - у розмірі двократної вартості недовідпущеної споживачу електричної енергії. Енергопостачальник не несе відповідальності, зокрема за тимчасове припинення постачання електричної енергії, якщо доведе, що вони виникли не з його вини, а з вини споживача, дії обставин непереборної сили. 
Оскільки АТ «Херсонобленерго» допустило порушення умов укладеного з позивачем договору про користування електричною енергією та Правил роздрібного ринку електричної енергії, що призвело до незаконного припинення електропостачання до житлового будинку ОСОБА_1 , висновок суду про притягнення відповідача до відповідальності у вигляді стягнення на користь позивача двократної вартості недовідпущеної електричної енергії є законним та обґрунтованим.
При визначенні розміру двократної вартості недовідпущеної електричної енергії суд першої інстанції врахував, що відповідно до підпункту 32 пункту 1.1.2.  ПРРЕЕ, недовідпущена електрична енергія - це різниця між обсягом електричної енергії, який мав бути поставлений, що визначається на підставі обсягу споживання електричної енергії у попередньому розрахунковому періоді, і фактично отриманим споживачем обсягом електричної енергії за поточний період, що виникла в результаті перерви в електропостачанні, а також при відключеннях та обмеженнях, здійснених з порушенням цих Правил, крім випадків відключення та обмеження з ініціативи або внаслідок дій (бездіяльності) споживача.
Отже, здійснений судом розрахунок розміру відшкодування недовідпущеної електроенергії на користь позивача є правильним, виходячи з об`єму фактично спожитої позивачем електроенергії за попередній відключенню місяць. Доводи апеляційної скарги позивача  не спростовують висновків суду щодо розміру відшкодування, так як ґрунтуються на неправильному тлумаченні визначеного законом поняття «недовідпущеної електричної енергії».
       Разом з тим, слід зазначити, що посилання суду на статтю 24 Закону України «Про електроенергетику» при вирішенні питання про стягнення на користь позивача збитків є помилковим, оскільки цей Закон на час виникнення правовідносин між сторонами (а саме:01.07.2019 року) втратив чинність. Наведена помилка у застосуванні норми матеріального права не призвела до неправильного вирішення спору у цій частині.
       Щодо доводів апеляційної скарги позивача в частині відмови у задоволенні позовних вимог про визнання незаконними акту про недопуск від 19.08.2019 року та повідомлення про припинення розподілу електроенергії від 30.10.2019 року, то колегія суддів вважає їх неприйнятними, оскільки судом першої інстанції дана правильна правова оцінка наведених вище документів як письмових доказів, складених для підтвердження відповідних фактів, в результаті якої (оцінки) відбувся захист прав ОСОБА_1 по суті заявлених ним вимог. 
       На думку колегії суддів, оскаржені позивачем документи, що складені посадовими особами відповідача (акт про недопуск та повідомлення про припинення розподілу електроенергії), не є рішеннями органу державної влади, місцевого самоврядування, іншої юридичної особи у розумінні статті 16 ЦК України і не зумовлюють виникнення будь-яких прав і обов`язків для ОСОБА_1 . Наведене виключає можливість звернення до суду, оскільки відсутнє право, що підлягає судовому захисту. 
Обраний позивачем спосіб захисту прав шляхом подання позову про визнання незаконними акту про недопуск та повідомлення про припинення розподілу електроенергії, сам по собі не сприяє ефективному відновленню порушеного права.
Такий висновок суду також узгоджується з правовою позицією Великої Палати Верховного Суду, викладеною у постанові від 27 березня 2019 року (Справа № 917/902/18).
Доводи апеляційної скарги Акціонерного товариства «Херсонобленерго» про те, що суд першої інстанції у своїх висновках посилався на норми Кодексу комерційного обліку (ККО) в редакції, яка ще не діяла на час виникнення спірних правовідносин (20.03.2020 року №716), не спростовують висновків суду по суті спору, оскільки зазначена помилка суду не вплинула на правильність та законність постановленого судового рішення.
Інші доводи апеляційних скарг зводяться до незгоди з висновками суду. Докази та обставини, на які посилаються скаржники, були предметом дослідження суду першої інстанції та додаткового правового аналізу не потребують, оскільки при їх дослідженні та встановленні судом були дотримані норми процесуального права.
Будь-яких інших доводів, які б спростовували висновки суду першої інстанції, у скаргах не наведено.
З огляду на наведене, колегія суддів приходить до висновку, що рішення суду ухвалено з дотриманням норм матеріального та процесуального права і підстави для його скасування або зміни відсутні.
       Керуючись статтями 367, 374, 375 ЦПК України , суд
постановив:

Апеляційні скарги ОСОБА_1 , від імені якого діє ОСОБА_2 , та Акціонерного товариства «Херсонобленерго» залишити без задоволення, а рішення Новокаховського міського суду Херсонської області від 15 липня 2020 року – без змін.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена до Верховного Суду у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту судового рішення шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Головуючий                                                                         Л. В. Пузанова

Судді:                                                                 І. В. Вейтас

Г. В. Семиженко

Повний текст постанови складено 11 грудня 2020 року

Суддя Л.В. Пузанова