ПЕРШИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ 
11 листопада 2020 року           справа №200/879/20-а 

приміщення суду за адресою: 84301, м. Краматорськ вул. Марата, 15

Перший апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: 
судді-доповідача Геращенка І.В., суддів: Казначеєва Е.Г., Міронової Г.М., 
секретар судового засідання – Мирошниченко О.Л.,
за участю: представника позивача – не з`явився,
представника відповідача – Помалюк І.В.,
діючого згідно витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань,
розглянув у відкритому  судовому засіданні апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Донецькій області  на рішення Донецького окружного адміністративного суду від 29 липня 2020 року  у справі  № 200/879/20-а (головуючий І інстанції Олішевська В.В., повний текст складений у м. Слов`янську Донецької області)   за позовом   Дочірнього підприємства «Донецький облавтодор» Відкритого акціонерного товариства «Державна акціонерна компанія «Автомобільні дороги України»   до   Головного управління ДПС у Донецькій області   про  скасування податкового повідомлення-рішення,-

В С Т А Н О В И В :

Дочірнє підприємство «Донецький облавтодор» Відкритого акціонерного товариства «Державна акціонерна компанія «Автомобільні дороги України»  (далі – позивач) звернулося до суду з позовом до Головного управління ДПС у Донецькій області  (далі – ГУДПС у Донецькій області, відповідач), в якому, з урахуванням заяви про доповнення позову, просило визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення – рішення ГУДПС у Донецькій області № 0021285341 від 28.12.2019 року про нарахування штрафних санкцій в сумі 1472025,72 грн. (т. 1 а.с. 213-227).
Рішенням Донецького окружного адміністративного суду від 29.07.2020 року  позов задоволений: визнано протиправним та скасовано податкове повідомлення – рішення ГУДПС у Донецькій області № 0021285341 від 28.12.2019 року про нарахування штрафних санкцій у сумі 1472025,72 грн. (т. 2 а.с. 177-185).
Відповідач не погодився з рішенням суду першої інстанції, подав апеляційну скаргу, в якій просив скасувати рішення суду першої інстанції та відмовити у задоволенні  позову, через неповне з`ясування обставин, порушення норм матеріального та процесуального права. В обгрунтування посилався на те, що правомірність спірного податкового повідомлення-рішення підтверджено висновками акту перевірки (т. 2 а.с. 187-196).
Представник відповідача в судовому засіданні підтримав доводи апеляційної скарги.
Представник позивача в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце слухання справи повідомлений належним чином, звернувся з клопотанням про відкладення розгляду справи у зв`язку з неможливістю участі в розгляді справи, оскільки знаходиться в іншому судовому процесі в м. Харкові. 
Колегія суддів вважає за необхідне відмовити у задоволенні зазначеного клопотання, оскільки явка представника позивача не визнавалась судом обов`язковою, з матеріалів справи вбачаються права та обов`язки сторін з приводу спору.
Суд апеляційної інстанції заслухав доповідь судді-доповідача, пояснення представника відповідача,  вивчив доводи апеляційної скарги, перевірив їх за матеріалами справи і дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення апеляційної скарги, виходячи з наступного.
Судами першої та апеляційної інстанцій встановлені наступні обставини справи. 
Дочірнє підприємство «Донецький облавтодор» Відкритого акціонерного товариства «Державна акціонерна компанія» «Автомобільні дороги України» зареєстровано в якості юридичної особи, та перебуває на обліку в ГУ ДПС у Донецькій області (т. 1 а.с. 48-83).
21.12.2019 року ГУ ДПС у Донецькій області проведено камеральну перевірку позивача з дотримання граничних термінів реєстрації податкової накладної з податку на додану вартість в Єдиному реєстрі податкових накладних за жовтень, листопад 2019 року, за результатами якої складено акт № 322/05-99-53-41/32001618 (т. 1 а.с. 119-120).
За висновками акту перевірки в період з 20.11.2019 року по 20.12.2019 року встановлено порушення пункту 201.10 статті 201 ПК України в частині порушення термінів реєстрації податкових накладних у ЄРПН: 
-реєстрації податкових накладних, складених за період листопад 2019 року на суму податку на додану вартість 1937624,21 грн. із затримкою до 15 календарних днів;
-реєстрації податкових накладних, складених за період жовтень 2019 року на суму податку на додану вартість 4260877,67 грн. із затримкою від 31 до 60 календарних днів.
Зазначений акт перевірки був направлений на адресу позивача рекомендованим листом з повідомленням та отриманий уповноваженою особою позивача 24.12.2019 року (т.1 а.с.120зв. б.).
На підставі акту перевірки ГУ ДПС у Донецькій області прийнято податкове повідомлення-рішення від 28.12.2019 року № 0021285341, яким за затримку реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних на 15 і менше календарних днів на суму податку на додану вартість 1937624,21 грн. до позивача застосовано штраф в розмірі 10% у сумі 193762,42 грн.; за затримку реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних від 30 до 60 календарних днів на суму податку на додану вартість 4260877,67 грн. застосовано штраф в розмірі 30% у сумі  1278263,30 грн., на загальну суму 1472025,72 грн. (т. 1 а.с. 121).
Відповідно до пп. 19-1.1.1 та 19-1.1.2 пункту 19-1.1 статті 19-1 ПК України контролюючі органи, визначені підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, виконують такі функції, крім особливостей, передбачених для державних податкових інспекцій статтею 19-3 цього Кодексу: здійснюють адміністрування податків, зборів, платежів, у тому числі проводять відповідно до законодавства перевірки та звірки платників податків; контролюють своєчасність подання платниками податків та платниками єдиного внеску передбаченої законом звітності (декларацій, розрахунків та інших документів, пов`язаних з обчисленням і сплатою податків, зборів, платежів), своєчасність, достовірність, повноту нарахування та сплати податків, зборів, платежів.
Згідно підпункту 20.1.4 пункту 20.1 статті 20 ПК України контролюючі органи, визначені підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, мають право проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення.
Відповідно до пп. 20.1.19 пункту 20.1 статті 20 ПК України контролюючі органи, визначені підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, мають право, зокрема, застосовувати до платників податків передбачені законом фінансові (штрафні) санкції (штрафи) за порушення податкового чи іншого законодавства, контроль за додержанням якого покладено на контролюючі органи.
За змістом пункту 75.1 статті 75 ПК України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.
Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.
Відповідно до пп. 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 ПК України камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального та спирту етилового.
Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.
Порядок проведення камеральної перевірки визначений статтею 76 ПК України, згідно якої камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) такого органу або направлення на її проведення. Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком. Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов`язкова. Порядок оформлення результатів камеральної перевірки здійснюється відповідно до вимог статті 86 цього Кодексу. Камеральна перевірка податкової декларації або уточнюючого розрахунку може бути проведена лише протягом 30 календарних днів, що настають за останнім днем граничного строку їх подання, а якщо такі документи були надані пізніше, - за днем їх фактичного подання. Камеральна перевірка з інших питань проводиться з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу.
Згідно пункту 86.2 статті 86 ПК України за результатами камеральної перевірки у разі встановлення порушень складається акт у двох примірниках, який підписується посадовими особами такого органу, які проводили перевірку, і після реєстрації у контролюючому органі вручається або надсилається для підписання протягом трьох робочих днів платнику податків у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.
За змістом п. 86.7 ст. 86 ПК України у разі незгоди платника податків або його представників з висновками перевірки чи фактами і даними, викладеними в акті (довідці) перевірки, вони мають право подати свої заперечення та/або додаткові документи в порядку, визначеному пунктом 44.7 статті 44 цього Кодексу, до контролюючого органу, який проводив перевірку платника податків, протягом 10 робочих днів з дня, наступного за днем отримання акта (довідки). Такі заперечення та/або додаткові документи розглядаються контролюючим органом протягом семи робочих днів, що настають за днем їх отримання (днем завершення перевірки, проведеної у зв`язку з необхідністю з`ясування обставин, що не були досліджені під час перевірки та зазначені у зауваженнях), та платнику податків надсилається відповідь у порядку, визначеному статтею 58 цього Кодексу, для надсилання (вручення) податкових повідомлень-рішень. Платник податків (його уповноважена особа та/або представник) має право брати участь у розгляді заперечень та/або додаткових документів, про що такий платник податків зазначає у запереченнях та/або листі про надання додаткових документів в порядку, визначеному пунктом 44.7 статті 44 цього Кодексу.
У разі якщо платник податків виявив бажання брати участь у розгляді його заперечень до акта перевірки та/або додаткових документів, зазначивши про це в запереченні та/або листі про надання додаткових документів у порядку, визначеному пунктом 44.7 статті 44 цього Кодексу, контролюючий орган зобов`язаний повідомити такому платнику податків про місце і час проведення такого розгляду. Таке повідомлення надсилається платнику податків не пізніше наступного робочого дня з дня отримання від нього заперечень та/або листа про надання додаткових документів у порядку, визначеному пунктом 44.7 статті 44 цього Кодексу, але не пізніше ніж за чотири робочі дні до дня їх розгляду. Повідомлення має бути надіслано у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.
Участь керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу у розгляді заперечень платника податків до акта перевірки є обов`язковою. Такі заперечення є невід`ємною частиною акта (довідки) перевірки.
Рішення про визначення грошових зобов`язань приймається керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу з урахуванням результатів розгляду заперечень платника податків (у разі їх наявності). Платник податків або його законний представник може бути присутнім під час прийняття такого рішення.
Згідно п. 86.8 статті 86 ПК України податкове повідомлення-рішення приймається керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу протягом 15 робочих днів з дня, наступного за днем вручення платнику податків, його представнику або особі, яка здійснювала розрахункові операції, акта перевірки у порядку, передбаченому статтею 58 цього Кодексу, для надсилання (вручення) податкових повідомлень-рішень, а за наявності заперечень посадових осіб платника податків до акта перевірки та/або додаткових документів, поданих у порядку, визначеному пунктом 44.7 статті 44 цього Кодексу, приймається з урахуванням висновку про результати розгляду заперечень до акта перевірки та/або додаткових документів - протягом трьох робочих днів, наступних за днем розгляду заперечень та/або додаткових документів і надання (надсилання) письмової відповіді платнику податків.
Як встановлено матеріалами справи акт перевірки № 322/05-99-53-41/32001618 від 21.12.2019 року  направлений на адресу позивача рекомендованим листом з повідомленням 23.12.2019 року та отриманий уповноваженою особою позивача 24.12.2019 року.
Однак відповідачем не зважаючи на те, що встановлений п. 86.6 ст. 86 ПК України строк для подання заперечень на акт перевірки не закінчився, 28.12.2019 року прийнято спірне податкове повідомлення-рішення.
Таким чином, позивача позбавлено можливості подання заперечень на висновки акту перевірок, тому спірне податкове повідомлення-рішення прийнято відповідачем з порушенням встановлених процедур, передчасно, без дотримання права позивача на подачу та розгляд його заперечень, що є передумовою прийняття спірного рішень, у зв`язку з чим є таким, що прийняті з порушенням закону, тому є протиправними та підлягає скасуванню, як передчасно прийняте.
Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 15 січня 2019 року у справі № 826/3576/15.
Крім того,  відповідно п.п. 14.1.60 п. 14.1 ст. 14 ПК України єдиний реєстр податкових накладних - реєстр відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування, який ведеться центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику, в електронному вигляді згідно з наданими платниками податку на додану вартість електронними документами.
Згідно пункту 201.1 статті 201 ПК України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.
У податковій накладній зазначаються в окремих рядках такі обов`язкові реквізити: а) порядковий номер податкової накладної; б) дата складання податкової накладної; в) повна або скорочена назва, зазначена у статутних документах юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи, зареєстрованої як платник податку на додану вартість, - продавця товарів/послуг; г) податковий номер платника податку (продавця та покупця). У разі постачання/придбання філією (структурним підрозділом) товарів/послуг, яка фактично є від імені головного підприємства - платника податку стороною договору, у податковій накладній, крім податкового номера платника податку додатково зазначається числовий номер такої філії (структурного підрозділу); ґ) виключено; д) повна або скорочена назва, зазначена у статутних документах юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи, зареєстрованої як платник податку на додану вартість, - покупця (отримувача) товарів/послуг; е) опис (номенклатура) товарів/послуг та їх кількість, обсяг; є) ціна постачання без урахування податку; ж) ставка податку та відповідна сума податку в цифровому значенні; з) загальна сума коштів, що підлягають сплаті з урахуванням податку; и) виключено; і) код товару згідно з УКТ ЗЕД, для послуг - код послуги згідно з Державним класифікатором продукції та послуг; платники податків, крім випадків постачання підакцизних товарів та товарів, ввезених на митну територію України, мають право зазначати код товару згідно з УКТ ЗЕД або код послуги згідно з Державним класифікатором продукції та послуг неповністю, але не менше ніж чотири перших цифри відповідного коду; ї) виключено; й) індивідуальний податковий номер.
Відповідно п. 201.2 статті 201 ПК України форма та порядок заповнення податкової накладної затверджуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.
Згідно пункту 201.10 статті 201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою. 
Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.
Податкові накладні, які не надаються покупцю, а також податкові накладні, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.
Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків, зокрема, для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені;
У разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.
Відповідно п. 120-1.1 статті 120-1 ПК України порушення платниками податку на додану вартість граничних термінів реєстрації податкових накладних, що підлягають наданню покупцям - платникам податку на додану вартість, та розрахунків коригування до таких податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, встановлених статтею 201 цього Кодексу, тягнуть за собою накладення на платників податку на додану вартість, на яких відповідно до вимог статей 192 та 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі 10 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування - у разі порушення терміну реєстрації до 15 календарних днів, 20 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування - у разі порушення терміну реєстрації від 16 до 30 календарних днів, 30 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування - у разі порушення терміну реєстрації від 31 до 60 календарних днів, 40 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування - у разі порушення терміну реєстрації на 61 і більше календарних днів.
У випадку встановлення факту вчинення платником податку порушення граничного терміну реєстрації податкових накладних контролюючий орган відповідно до п.   58.1   ст.   58 ПК України (визначає підстави, порядок оформлення та вручення податкового повідомлення-рішення) та положень п. 2 розд. II Порядку надіслання контролюючими органами податкових повідомлень-рішень платникам податків, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 28.12.2015 року № 1204, складає податкове повідомлення-рішення за формою “Н” - за порушення платниками податку на додану вартість граничних термінів реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, встановлених статтею 201 ПК України (додаток 13 до зазначеного Порядку).
Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних затверджений постановою Кабінету Міністрів України № 1246 від 29 грудня 2010 року (далі - Порядок № 1246), який визначає механізм внесення відомостей, що містяться у податковій накладній та/або розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до неї, до Єдиного реєстру податкових накладних (далі - Реєстр).
Згідно пунктів 2, 3 Порядку № 1246 операційний день - частина дня, протягом якої здійснюються прийняття від платників податку податкових накладних та/або розрахунків коригування та реєстрація або зупинення реєстрації. Операційний день триває в робочі дні з 8-ї до 20-ї години. Технічне обслуговування та регламентні роботи, що потребують зупинки Реєстру, не проводяться протягом операційного дня, крім аварійних випадків. Якщо 15 число або останній день місяця припадають на вихідний, святковий або неробочий день, такий день вважається операційним днем.
Згідно з пунктом 4 Порядку № 1246 до Реєстру вносяться відомості щодо податкових накладних та/або розрахунків коригування, які прийняті до Реєстру та підлягають реєстрації, реєстрацію яких зупинено, а також щодо яких у встановленому порядку прийнято рішення про реєстрацію або відмову у реєстрації.
За змістом пункту 5 Порядку № 1246 податкова накладна та/або розрахунок коригування приймаються до Реєстру у разі дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192, пунктами 200-1.3, 200-1.9 статті 200-1 та пунктами 201.1, 201.10 і 201.16 статті 201 Кодексу, а також з урахуванням  Законів України "Про електронний цифровий підпис", “Про електронні документи та електронний документообіг” та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.
Згідно п. 11 Порядку № 1246 після накладення електронного цифрового підпису платник податку здійснює шифрування податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі та надсилає їх ДФС за допомогою засобів інформаційних, телекомунікаційних, інформаційно-телекомунікаційних систем з урахуванням вимог Законів України "Про електронний цифровий підпис", “Про електронні документи та електронний документообіг"  та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку. Примірник податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі зберігається у платника податку.
Відповідно п. 12 Порядку № 1246 після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки: відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту); чинності електронного цифрового підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192 та пунктом 201.10 статті 201 Кодексу; наявності помилок під час заповнення обов`язкових реквізитів відповідно до пункту 201.1статті 201 Кодексу; наявності суми податку на додану вартість відповідно до пунктів 200-1.3 і 200-1.9 статті 200-1Кодексу (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня 2015 року); наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується; факту реєстрації/зупинення реєстрації/відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами; наявності підстав для зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування; дотримання вимог      Законів України «Про електронний цифровий підпис», «Про електронні документи та електронний документообіг» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.
За результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (п. 13 Порядку № 1246).
Квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДФС (п. 14 Порядку № 1246).
У квитанції зазначаються дата та час її формування, реквізити податкової накладної та/або розрахунку коригування та результат перевірки. Якщо у податковій накладній та/або розрахунку коригування за результатами проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), виявлено порушення, платнику податку надсилається квитанція про неприйняття податкової накладної та/або розрахунку коригування із зазначенням причини такого неприйняття (п. 15 Порядку № 1246).
Таким чином, після накладення електронного цифрового підпису платник податку здійснює шифрування податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі та надсилає їх ДФС за допомогою засобів інформаційних, телекомунікаційних, інформаційно-телекомунікаційних систем. 
Строки, визначені для реєстрації податкових накладних, встановлені у календарних днях, при цьому право платника податку для реєстрації податкових накладних пов`язане виключно з операційним днем, який відповідно до Порядку № 1246 триває з 8-ї до 20-ї години. Якщо 15 число або останній день місяця припадають на вихідний, святковий або неробочий день, такий день вважається операційним днем.
Позивачем складені податкові накладні: № 87 від 28.10.2019 року, № 20 від 20.11.2019 року, № 51 та № 52 від 27.11.2019 року, № 29 від 28.11.2019 року, № 53 та № 54 від 30.11.2019 року (т. 2 а.с. 4, 7, 10, 13, 16, 19, 22).
Позивачем за допомогою модуля електронного документообігу з використанням прямого з`єднання в програмному забезпеченні «M.E.DOC» направлено до центрального рівня Державної податкової служби України спірні податкові накладні у форматі XML-файлів для здійснення реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних. Зазначені обставини підтверджуються відповідними протоколами, на яких зафіксовано дату та час направлення зазначених податкових накладних для здійснення їх реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних
Податкова накладна № 87 від 28.10.2019 року згідно протоколу з програмного забезпечення «M.E.DOC» була направлена на реєстрацію 15.11.2019 року о 20:00, номер файлу 05160032001618J1201010100000008011020190516.XML, Одержувач: 43005393 Державна податкова служба (т. 2 а.с. 30), проте, квитанції про реєстрацію, відмову у реєстрації або зупинення реєстрації позивачем не отримано.
Згідно протоколу з програмного забезпечення «M.E.DOC» встановлено, що позивачем повторно направлено на реєстрацію податкову накладну № 87 від 28.10.2019 року 19.12.2019 року о 17:05, номер файлу 05160032001618J1201010100000008011020190516.XML, Одержувач: 43005393 Державна податкова служба (т. 2 а.с. 31). Відповідно до квитанції про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних вбачається, що податкова накладна № 87 від 28.10.2019 року доставлена до ДПС України, документ не прийнято, при необхідності виправте документ та надішліть його знову (т. 2 а.с. 5).
20.12.2019 року о 08:17 позивачем втретє направлено на реєстрацію податкову накладну № 87 від 28.10.2019 року, номер файлу 05160032001618J1201010100000008111020190516.XML (т. 2 а.с. 18). Відповідно до квитанції про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних встановлено, що документ доставлено до ДПС України, документ прийнято (т. 2 а.с. 26).
Представник позивача в ході розгляду справи в суді першої інстанції наголошував, що підприємством не отримана квитанція про реєстрацію податкової накладної, яка була направлена на реєстрацію 20.12.2019 року о 08:17, у зв`язку з чим підприємство вчетверте направило на реєстрацію податкову накладну № 87 від 28.10.2019 року 20.12.2019 року о 11:40 (т. 2 а.с. 6).
Податкова накладна № 20 від 20.11.2019 року, ім`я 05160032001618J1201010100000008011020190516.XML, відправлена на реєстрацію 20.12.2019 року о 12:17, Одержувач: 43005393 Державна податкова служба, що підтверджується витягом з протоколу програмного забезпечення «M.E.DOC» (т. 2 а.с. 27), однак квитанція про реєстрацію, відмову у реєстрації або зупинення у реєстрації податкової накладної позивач не отримав.
Згідно з протоколу програмного забезпечення «M.E.DOC» 20.12.2019 року о 14:32 позивачем вдруге було направлено на реєстрацію податкову накладну № 20 від 20.11.2019 року (т. 2 а.с. 28), однак квитанція про реєстрацію, відмову у реєстрації або зупинення у реєстрації податкової накладної позивач не отримав.
20.12.2019 року о 15:18 позивачем втретє було направлено на реєстрацію податкову накладну № 20 від 20.11.2019 року, що підтверджується витягом з протоколу програмного забезпечення «M.E.DOC» (т. 2 а.с. 29).
Згідно квитанції про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних встановлено, що податкова накладна № 20 від 20.11.2019 року доставлена до ДПС України, документ прийнято 20.12.2019 року о 12:17 (т. 2 а.с. 17).
Податкова накладна № 51 від 27.11.2019 року, ім`я файлу 05160032001618J1201010100000008011020190516.XML, відправлена на реєстрацію 17.12.2019 року о 15:37, Одержувач: 43005393 Державна податкова служба, що підтверджується витягом з протоколу програмного забезпечення «M.E.DOC» (т. 2 а.с. 24), однак квитанція про реєстрацію, відмову у реєстрації або зупинення у реєстрації податкової накладної позивач не отримав.
Згідно квитанції про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних встановлено, що податкова накладна № 51 від 27.11.2019 року доставлена до ДПС України, документ прийнято 17.12.2019 року о 15:37 (т. 2 а.с. 23).
Податкова накладна № 52 від 27.11.2019 року, ім`я файлу 05160032001618J1201010100000008011020190516.XML, відправлена на реєстрацію 17.12.2019 року о 15:38, Одержувач: 43005393 Державна податкова служба, що підтверджується витягом з протоколу програмного забезпечення «M.E.DOC» (т. 2 а.с. 14), однак квитанція про реєстрацію, відмову у реєстрації або зупинення у реєстрації податкової накладної позивач не отримав.
Згідно квитанції про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних встановлено, що податкова накладна № 52 від 27.11.2019 року доставлена до ДПС України, документ прийнято 17.12.2019 року о 15:38 (т. 2 а.с. 15).
Податкова накладна № 29 від 28.11.2019 року, ім`я файлу 05160032001618J1201010100000008011020190516.XML, відправлена на реєстрацію 19.12.2019 року о 10:17, Одержувач: 43005393 Державна податкова служба, що підтверджується витягом з протоколу програмного забезпечення «M.E.DOC» (т. 2 а.с. 21), однак квитанція про реєстрацію, відмову у реєстрації або зупинення у реєстрації податкової накладної позивач не отримав.
Згідно квитанції про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних встановлено, що податкова накладна № 29 від 28.11.2019 року доставлена до ДПС України, документ прийнято 19.12.2019 року о 10:17 (т. 2 а.с. 20).
Податкова накладна № 54 від 30.11.2019 року, ім`я файлу 05160032001618J1201010100000008011020190516.XML, відправлена на реєстрацію 19.12.2019 року о 14:38, Одержувач: 43005393 Державна податкова служба, що підтверджується витягом з протоколу програмного забезпечення «M.E.DOC» (т. 2 а.с. 8), однак квитанція про реєстрацію, відмову у реєстрації або зупинення у реєстрації податкової накладної позивач не отримав.
Згідно квитанції про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних встановлено, що податкова накладна № 54 від 30.11.2019 року доставлена до ДПС України, документ прийнято 19.12.2019 року о 14:38 (т. 2 а.с. 9).
Матеріалами справи встановлено, що податкові накладні № 20 від 20.11.2019 року, № 51, № 52 від 27.11.2019 року, № 29 від 28.11.2019 року, № 53, № 54 від 30.11.2019 року зареєстровані з порушенням строків визначених п. 201.10 ст. 201 ПК України.
Податкова накладна № 87 від 28.10.2019 року як встановлено з матеріалів справи позивачем була направлена на реєстрацію 15.11.2019 року о 20:00, тобто у встановлені п. 201.10 ст. 201 ПК України строк.
Суд не приймає посилання відповідача на те, що вказана податкова накладна не була направлена на реєстрацію після закінчення операційного часу, а саме о 20:00 та зазначає наступне.
Відповідно до Порядку № 1246 операційний час триває з 8-ї до 20-ї години.
Граничний строк направлення на реєстраціє податкової накладної є 20 година, оскільки час граничного строку направлення накладної  поєднана з прийменником «до», у зв`язку з чим така прийменникова конструкція в українській мові прямо вказує на зазначення кінцевого часу виконання чого-небудь.
Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 25.04.2018 у справі № 803/350/17 та у справі № 815/4720/16, від 13.06.2018 у справі № 815/1298/17, від 14.08.2018 у справі № 803/1387/17, від 28.08.2018 у справі № 814/4170/15.
Позивачем у встановлені законодавством строки була направлена на реєстрацію податкова накладна № 87 від 28.10.2019 року, а саме 15.11.2019 року о 20:00, однак квитанція про реєстрацію, відмову у реєстрації або зупинення реєстрації на адресу позивача не надходило.
Отже, позивачем вжиті всі залежні від нього дії щодо надання (надіслання) податкової накладної № 87 від 28.10.2019 року для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Крім того, встановлена нормою пункту 120-1.1 статті 120-1 ПК України відповідальність платника податку на додану вартість за порушення граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу для реєстрації податкової накладної та /або розрахунку коригування до такої податкової накладної в ЄРПН, у вигляді накладення штрафу може застосовуватися в разі якщо платник податку не надав (не надіслав) податкову накладну (розрахунок коригування) ДФС у строк, встановлений цією статтею.
Платник податків, виконавши свій обов`язок щодо складання, підписання та направлення до податкового органу протягом встановлених ПК України строків податкових накладних не може нести відповідальності у вигляді накладення на нього штрафу за те, що такі податкові накладні були зареєстровані податковим органом в Єдиному реєстрі податкових накладних після спливу граничних строків.
Щодо посилання позивача на те, що штрафні санкції не застосовуються до платника податку у разі порушення строків реєстрації податкових накладних, які не надаються отримувачу (покупцю).
Згідно пункту 120-1.1 статті 120-1 ПК України штрафні санкції застосовуються за порушення граничного строку, передбаченого   статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації всіх податкових накладних та/або розрахунків коригування до таких податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних. Винятком є виключно порушення термінів реєстрації податкової накладної, що не надається отримувачу (покупцю), складеної на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою.
Системний аналіз статті 201, пункту 120-1.1 статті 120-1 Податкового кодексу України   дає підстави для висновку про те, що порушення платником податку на додану вартість граничного строку реєстрації податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних є підставою для застосування до такого платника штрафу, за виключенням випадку порушення строку реєстрації податкової накладної, що не надається отримувачу (покупцю) та складена на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою.
Отже, для звільнення від відповідальності, передбаченої пунктом 120-1.1 статті 120-1 Податкового кодексу України  необхідна наявність двох обов`язкових складових: податкова накладна не повинна надаватись отримувачу (покупцю) та, водночас, повинна бути складена на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою.
З матеріалів справи встановлено, що податкові накладні № 87 від 28.10.2019 року, № 20 від 20.11.2019 року, №29 від 28.11.2019 року виписані ДП «Донецький облавтодор» Відкритого акціонерного товариства «Автомобільні дороги України» на адресу отримувача (покупця) – Неплатника, однак складена на постачання товарів/послуг для операцій, які не звільнені від оподаткування та не оподатковуються за нульовою ставкою.
Отже, позивачем не виконано вимоги п. 120-1.1 статті 120-1 ПК України, а саме наявність двох обов`язкових складових: податкова накладна не повинна надаватись отримувачу (покупцю), та водночас, повинна бути складена на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою.
Посилання позивача на зазначені обставини, як підставу для скасування спірного податкового повідомлення – рішення є безпідставним.
Враховуючи норми Податкового кодексу України, практику Європейського Суду з прав людини стосовно пропорційності співвідношення між засобами державного втручання та метою, яку прагнуть досягти, штрафні санкції за несвоєчасну реєстрацію або нереєстрацію податкових накладних, які не видаються покупцю не можуть бути застосовані. Так, в п. 120-1.1 та п. 120-1.2 Податкового кодексу України в якості окремого виключення з переліку податкових накладних, на які поширюється відповідальність за несвоєчасну реєстрацію податкових накладних, вказано «податкову накладну, що не надається отримувачу (покупцю)». Відсутність реєстрації або несвоєчасна реєстрація податкових накладних, які не надаються покупцю, не впливає на результати податкового обліку контрагентів, не призводять до негативних наслідків для бюджету чи будь-яких третіх осіб.
Крім того, штраф застосовується з метою захисту бюджету та платників податків від зловживань та недобросовісних дій їх контрагентів та, зокрема, дисциплінує постачальника своєчасно реєструвати податкові накладні з метою забезпечення права покупця на формування податкового кредиту. При відсутності реєстрації (несвоєчасній реєстрації) податкових накладних, які не надаються покупцю, державний бюджет жодним чином не зазнає негативних наслідків, оскільки згідно п. 201.10 Податкового кодексу України відсутність факту реєстрації платником податку - продавцем товарів (послуг) податкових накладних в ЄРПН не звільняє продавця від обов`язку включення суми ПДВ, вказаної в податковій накладній, до суми податкових зобов`язань за відповідний звітний період, тобто не відбувається впливу на податковий облік платника податку чи його контрагентів, отже накладення штрафу за відсутність реєстрації (несвоєчасну реєстрацію) податкових накладних, які не надаються покупцю, зі стимулюючої функції перетворюється на каральну, оскільки за наведених обставин вбачається очевидним, що мету дисциплінувати постачальників - платників ПДВ не можна досягнути щодо податкових накладних, які не надаються покупцю.
Згідно ч.ч. 1,2 статті 6 КАС України суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. 
У п. 49 рішення від 22.11.2007 у справі «Україна-Тюмень» проти України" ЄСПЛ вказав, що найважливіша вимога статті 1 Протоколу полягає в тому, що будь-яке втручання публічної влади в право на мирне володіння майном має бути законним:  друге речення першого пункту дозволяє позбавлення власності лише «на умовах, передбачених законом», а другий пункт визнає, що держави мають право  здійснювати контроль за користуванням майном шляхом введення в дію "законів". У п. 55 цього рішення надано тлумачення «пропорційності втручання» в право на мирне володіння майном та зазначив, що таке втручання повинно бути здійснено з дотриманням «справедливого балансу» між вимогами загального інтересу суспільства та захисту основоположних прав особи.
Має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти шляхом вжиття будь-якого заходу  для позбавлення особи її власності.
В пункті 101 рішення у справі «Зеленчук і Цицюра проти України» (Заяви N 846/16 та N 1075/16) ЄСПЛ зазначив, що втручання у право власності повинно не лише переслідувати за фактами та у принципі «законну ціль» у «загальному інтересі», але також має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між вжитими заходами та метою, яку прагнули досягти будь-якими заходами, застосованими державою, у тому числі заходами, спрямованими на здійснення контролю за користуванням майном фізичною особою. Ця вимога виражена у понятті "справедливий баланс", який має бути встановлений між вимогами загального інтересу суспільства та вимогами захисту основоположних прав особи. Завдання досягти цього балансу відображено у структурі статті 1 Першого протоколу до Конвенції в цілому. У кожній справі, що стосується стверджуваного порушення цієї статті, суд повинен, таким чином, встановити, чи було покладено на відповідну особу непропорційний та надмірний тягар внаслідок втручання держави (див. рішення у справі «Хуттен-Чапська проти Польщі» [ВП] (Hutten-Czapska v. Poland) [GC], заява N 35014/97, пункт 167, ЄСПЛ 2006-VIII).
Отже, під час судового розгляду потрібно оцінити, наскільки застосування штрафу за несвоєчасну реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування узгоджується зі справедливим балансом, який  має бути дотриманий між вимогами загального інтересу суспільства щодо застосування таких штрафів та вимогами захисту прав особи.
Суд першої інстанції дійшов вірного висновку, що спірне податкове повідомлення-рішення не може вважатися таким, що прийняте з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення, а також таким, що прийнято у межах повноважень та у спосіб визначений податковим законодавством.
На підставі викладеного, суд апеляційної інстацнії погоджує висновок суду першої інстанції про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення ГУДПС у Донецькій області № 0021285341 від 28.12.2019 року про нарахування штрафних санкцій у сумі 1472025,72 грн.
Враховуючи викладене, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що судом першої інстанції рішення прийнято з дотриманням норм матеріального та процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, внаслідок чого підстави для задоволення апеляційної скарги та скасування рішення суду відсутні. 
Керуючись ст.ст. 250, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Донецькій області - залишити без задоволення.
Рішення Донецького окружного адміністративного суду від 29 липня 2020 року  у справі  № 200/879/20-а за позовом   Дочірнього підприємства «Донецький облавтодор» Відкритого акціонерного товариства «Державна акціонерна компанія «Автомобільні дороги України»   до   Головного управління ДПС у Донецькій області   про  скасування податкового повідомлення-рішення - залишити без змін.
Повний текст постанови складений 11 листопада 2020 року.
Постанова суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду набирає законної сили з дати прийняття та відповідно до ст. 328 Кодексу адміністративного судочинства України може бути оскаржена до Верхового Суду  протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий                                                                             І.В. Геращенко

            Судді:                                                                                              Е.Г. Казначеєв

                                                                                                                     Г.М. Міронова