ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 320/10383/20                                                      Суддя (судді) першої інстанції: Ткаченко Ю.В.

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 листопада 2020 року                                                                                     м. Київ
          
Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:
головуючого судді          - Єгорової Н.М.,
суддів                    - Сорочка Є.О., Федотова І.В.,
при секретарі            - Казюк Л.М.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу кандидата на посаду Славутицького міського голови Вишгородського району Київської області ОСОБА_1 на рішення Іванківського районного суду Київської області від 06 листопада 2020 року у справі за адміністративним позовом кандидата на посаду Славутицького міського голови Вишгородського району Київської області ОСОБА_1 до Дільничної виборчої комісії № 321367 Вишгородського району Київської області, Дільничної виборчої комісії № 321369 Вишгородського району Київської області, третя особа - Славутицька міська територіальна виборча комісія Вишгородського району Київської області, про визнання протиправними дій та скасування рішень виборчої комісії на виборчій дільниці № 321367, № 321369,-

ВСТАНОВИЛА:
У жовтні 2020 року позивач ОСОБА_1 звернувся до Київського окружного адміністративного суду з позовом до ДВК № 321367 Вишгородського району Київської області, ДВК № 321369 Вишгородського району Київської області, третя особа - Славутицька міська територіальна виборча комісія Вишгородського району Київської області, в якому, з урахуванням уточненої позовної заяви та заяви про збільшення позовних вимог просить суд:
-          визнати такими, що не відповідають вимогам законодавства (є протиправними), дії дільничної виборчої комісії, що виявилися в порушенні порядку підрахунку голосів виборців на місцевих виборах 25 жовтня 2020 року на виборчій дільниці № 321367 міста Славутича Вишгородського району Київської області;
-          визнати такими, що не відповідають вимогам законодавства (є протиправними), дії дільничної виборчої комісії, що виявилися в порушенні порядку підрахунку голосів виборців на місцевих виборах 25 жовтня 2020 року на виборчій дільниці № 321369 міста Славутича Вишгородського району Київської області;
-          визнати недійсними та такими, що виключають можливість встановити результати волевиявлення виборців протоколи дільничної виборчої комісії про підрахунок голосів виборців на виборчій дільниці № 321367 міста Славутича Вишгородського району Київської області та протоколи дільничної виборчої комісії про підрахунок голосів виборців на виборчій дільниці № 321369 міста Славутича Вишгородського району Київської області на місцевих виборах 25 жовтня 2020 року;
-          визнати, що протиправні дії дільничної виборчої комісії, що виявилися в порушенні порядку підрахунку голосів виборців на місцевих виборах 25 жовтня 2020 року на виборчій дільниці № 321367 та виборчій дільниці № 321369 міста Славутич Вишгородського району Київської області виключають можливість встановити дійсне волевиявлення виборців, достовірні підсумки голосування та результати виборів по цим дільницям на місцевих виборах 25 жовтня 2020 року;
-          скасувати рішення Славутицької міської територіальної виборчої комісії про підсумки голосування з виборів депутатів Київської обласної ради у територіальному виборчому окрузі № 7, оформлене протоколом від 30 жовтня 2020 року;
-          скасувати рішення Славутицької міської територіальної виборчої комісії про підсумки голосування з виборів депутатів Вишгородської районної ради Київської області у територіальному виборчому акрузі № 4. оформлене протоколом від 30 жовтня 2020 року;
-          скасувати рішення Славутицької міської територіальної виборчої комісії про підсумки голосування з виборів Славутицького міського голови Вишгородського району Київської області, оформлене протоколом від 30 жовтня 2020 року;
-          скасувати рішення Славутицької міської територіальної виборчої комісії про підсумки голосування з виборів депутатів Славутицької міської ради Вишгородського району Київської області, оформлене протоколом від 01 листопада 2020 року;
-          скасувати Постанову Славутицької міської територіальної виборчої комісії «Про підрахунок голосів виборців з виборів Славутицького міського голови Вишгородського району Київської області» № 44 від 30 жовтня 2020 року та встановлені нею результати виборів Славутицького міського голови Вишгородського району Київської області;
-          скасувати Постанову Славутицької міської територіальної виборчої комісії «Про підрахунок голосів виборців з виборів депутатів Славутицької міської ради Вишгородського району Київської області» № 45 від 01 листопада 2020 року;
-          зобов`язати Славутицьку міську територіальну виборчу комісію Вишгородського району Київської області встановити підсумки голосування та результати місцевих виборів 25 жовтня 2020 року без врахування результатів підрахунку голосів та оскаржуваних протоколів дільничної виборчої комісії про підрахунок голосів виборців на виборчій дільниці № 321367 та № 321369 міста Славутича Вишгородського району Київської області.
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 28 жовтня 2020 року дану справу було ухвалено передати за підсудністю до Славутицького районного суду Київської області.
Згідно Розпорядження голови Славутицького районного суду Київської області Малишенко Т.О. «Про передачу адміністративної справи на розгляд до іншого суду в порядку сі .29 КАС» від 31 жовтня 2020 року справу передано для розгляду до Іванківського районного суду Київської області.
Рішенням Іванківського районного суду Київської області від 06 листопада 2020 року у задоволенні позову відмовлено повністю. При цьому суд першої інстанції виходив з того, що в матеріалах справи відсутні скарги чи зауваження до процесу підрахунку голосів зі сторони членів дільничних комісій та офіційних спостерігачів. Підкреслив, що зі змісту наданих до суду відеозаписів з камер зовнішнього спостереження не можливо встановити де саме відбуваються події та на якій саме виборчій дільниці. Звернув увагу на те, що відповідачем по виборчим дільницям № № 321324, 321337, 321328 прийнято рішення про винесення на розгляд комісії питання про повторний перерахунок голосів на цих виборчих дільницях. Зауважив, що позивачем не надано інших належних та допустимих доказів щодо виявлення правопорушень виборчого законодавства під час підрахунку голосів на дільничних виборчих комісіях, а покази свідків грунтуються на припущеннях.
Не погоджуючись із прийнятим судовим рішенням, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати його та прийняти нове, яким позовні вимоги задовольнити в повному обсязі. В обґрунтування своєї позиції зазначає, що територіальна комісія формально віднеслась до розгляду поданих скарг, не допитала свідків та не витребувала докази відеофіксації. Наголошує, що відповідно до вимог Виборчого кодексу України недопущення спостерігача до дільниці під час підрахунку голосів та порушення проведення підрахунку голосів призводить до неможливості встановлення результатів голосування. Звертає увагу на те, що обставини, які можна встановити з наявного в матеріалах справи відеозапису, підтверджуються свідками, показання яких було отримано під час розгляду справи в суді першої інстанції. 
У відзиві на апеляційну скаргу представник Дільничної виборчої комісії № 321369 м. Славутич Вишгородського району Київської області просить залишити її без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін. Свої доводи обгрунтовує тим, що на підставі досліджених доказів суд першої інстанції повно, всебічно та об`єктивно встановив відсутність будь-яких порушень виборчого кодексу, у тому числі таких, які можуть бути підставою для визнання результатів виборів на виборчих дільницях № 321367 та № 321369 недійсними.
Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін, виходячи з наступного.
Як вбачається з матеріалів справи та було встановлено судом першої інстанції, ОСОБА_1 відповідно до посвідчення за НОМЕР_2 був зареєстрований кандидатом на посаду Славутицького міського голову Вишгородського району Київської області, від Політичної партії «ОПОЗИЦІЙНА ПЛАТФОРМА - ЗА ЖИТТЯ» на чергових місцевих виборах 25 жовтня 2020 року (т. 1 а.с.5, 41).
Згідно з пунктом 1 постанови Верховної Ради України від 15 липня 2020 року № 795-ІХ "Про призначення чергових місцевих виборів у 2020 року році" призначено чергові вибори депутатів місцевих рад та сільських, селищних, міських голів (крім визначених пунктами 2 і 3 цієї Постанови) на неділю 25 жовтня 2020 року. Водночас пунктом 5 указаної Постанови визначено, що чергові місцеві вибори не проводяться в разі призначення перших виборів депутатів відповідних місцевих рад та сільських, селищних, міських голів на 25 жовтня 2020 року.
На підставі проведених 25 жовтня 2020 року виборів, встановлені підсумки голосування згідно:
протоколу б/н ДВК про підрахунок голосів виборців на виборчій дільниці № 321367 з виборів депутатів Київської обласної ради у територіальному виборчому окрузі №7 (т. 1 а.с. 47-56);
протоколу ДВК про підрахунок голосів виборців на виборчій дільници № 321367 з виборів депутатів Вишгородської районної ради Київської області Вишгородського району Київської області у територіальному виборчому окрузі № 4 (т. 1 а.с.57-65);
протоколу б/н ДВК про підрахунки голосів виборців на виборчій дільниці № 321367 з виборів Славутицького міського голови Вишгородскього району Київської області (т. 1 а.с.66-69);
протоколу б/н ДВК про підрахунок голосів виборців на виборчій дільниці № 321367 з виборів депутатів Київської обласної ради у територіальному виборчому окрузі №3 (т. 1 а.с.70-77);
протоколу ДВК про підрахунок голосів виборців на виборчій дільниціі № 321369 з виборів депутатів Вишгородської районної ради Київської області Вишгородського району Київської області у територіальному виборчому окрузі № 4 (т. 1 а.с.78-86);
протоколу б/н ДВК про підрахунок голосів виборців на виборчій дільниці № 321369 з виборів депутатів Київської обласної ради у територіальному виборчому окрузі №7 (т. 1 а.с.87-96);
протоколу б/н ДВК про підрахунки голосів виборців на виборчій дільниці № 321369 з виборів Славутицького міського голови Вишгородського району Київської області (т. 1 а.с.97-100);
протоколу ДВК про підрахунок голосів виборців на виборчій дільниціі № 321369 з виборів депутатів Вишгородської районної ради Київської області Вишгородського району Київської області у територіальному виборчому окрузі № 3 (т. 1 а.с. 101-108);
уточненого протоколу Славутицької міської ТВК Вишгородського району Київської області про підсумки годування з виборів депутатів Київської обласної ради у межах частини територіального виборчого округу № 7 (т. 1 а.с. 118-151)
протоколу Славутицької міської ТВК Вишгородського району Київської області про підсумки голосування з виборів депутатів Вишгородської районної ради у межах усього територіального виборчого округу № 4 (т. 1 а.с. 152-173 );
протоколу Славутицької міської ТВК Вишгородського району Київської області про результати голосування з виборів Славутицького міського голови Вишгородського району Київської області в єдиному одномандатному виборчому окрузі (т. 1 а.с.176-179).
З матеріалів справи вбачається, що всі протоколи підписані членами дільничної виборчої комісії без зауважень та окремих думок.
Згідно Постанови «Про підрахунок голосів виборців з виборів Славутицького міського голови Вишгородського району Київської області за № 44. складеної 30 жовтня 2020 року о 21 год. 40 хв. ПОЗИВАЧ - ОСОБА_1 набрав 1747 (одна тисяча сімсот сорок сім) голосів (т. 1 а.с. 180-1 81).
Поряд з викладеним суд встановив, що кандидатом у депутати до Славутицької міської ради Вишгородського району Київської області ОСОБА_2 26 жовтня 2020 року було подано скаргу до Славутицької територіальної виборчої комісії, в якій вона просить визнати дії ДВК протиправними та такими, що порушують порядок підрахунку голосів, а як наслідок, скасувати результати голосування на дільниці № 321367 та визнати недійсними (т. 1 а.с. 109). За результатами розгляду - скаргу залишено без задоволення.
Кандидатом у депутата до Славутицької міської ради Вишгородського району Київської області ОСОБА_3 26 жовтня 2020 року було подано скаргу до Славутицької територіальної виборчої комісії, в якій просить визнати дії членів ДВК протиправними та дії спостерігачів незаконними з порушенням правил перебування на дільниці (т. 1 а.с.110). За результатами розгляду - скаргу залишено без задоволення.
Крім того, кандидатами у депутати до Славутицької міської ради Вишгородського району Київської області ОСОБА_3 та ОСОБА_2 26 жовтня 2020 року було подало скаргу до Славутицької територіальної виборчої комісії, в якій просять визнати дії членів ДВК протиправними та дії членів ТВК такими, що не відповідають вимогам чинного законодавства. На засідання просять запросити ОСОБА_3 , ОСОБА_2 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 . Як наслідок просять визнати результати голосування на дільниці № 321369. недійсними та скасувати (т. 1 а.с.111). За результатами розгляду - скаргу залишено без задоволення.
На підставі виявлених порушень виборчого законодавства під час процедури підрахунку голосів, ОСОБА_2 та ОСОБА_3 було складено акти від 26 жовтня 2020 року (т. 1 а.с.112,113).
На підставі встановлених вище обставин, суд першої інстанції прийшов до висновку про те, що позивачем не доведено порушення його прав, свобод та охоронюваних інтересів у сфері публічно-правових відносин, а тому позовні вимоги задоволенню не підлягають. 
З таким висновком суду першої інстанції колегія суддів погоджується з огляду на наступне.
Відповідно до ст. 19 Конституції України, правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством.
Відповідно до положень статті 69 Конституції України народне волевиявлення здійснюється через вибори, референдум та інші форми безпосередньої демократії. 
Згідно пункта 20 частини 1 статті 92 Основного Закону, виключно законами України визначаються організація і порядок проведення виборів і референдумів.
Основним нормативно-правовим актом, що визначає гарантії права громадян на участь у виборах, регулює підготовку та проведення виборів Президента України, народних депутатів України, депутатів Верховної Ради Автономної Республіки Крим, обласних, районних, сільських, селищних, міських, районних у містах рад, сільських, селищних, міських голів є Виборчий кодекс України у редакції на час виникнення спірних правовідносин (далі - ВК України).
Відповідно до частини першої статті 196 Виборчого кодексу виборчий процес місцевих виборів включає такі етапи: 1) утворення виборчих округів; 2) утворення дільничних виборчих комісій; 3) складання списків виборців, їх перевірка та уточнення; 4) висування та реєстрація кандидатів; 5) проведення передвиборної агітації; 6) голосування у день виборів; 7) підрахунок голосів виборців, установлення підсумків голосування і результатів місцевих виборів.
Відповідно до частини другої статті 196 Виборчого кодексу у випадках, передбачених цим Кодексом, виборчий процес включає також такі етапи: 1) повторне голосування; 2) підрахунок голосів виборців, установлення підсумків повторного голосування і результатів місцевих виборів.
Згідно ч. 1, ч. 2 ст. 63 Виборчого кодексу України рішення, дії чи бездіяльність, що стосуються виборчого процесу, можуть бути оскаржені до суду або до виборчої комісії.
Оскарження рішень, дій чи бездіяльності, що стосуються виборчого процесу, до суду, а також розгляд та вирішення справ судом здійснюються в порядку, визначеному Кодексом адміністративного судочинства України.
Відповідно до ч. 1 ст. 206 Виборчого кодексу України територіальна виборча комісія на період здійснення своїх повноважень забезпечує організацію і проведення місцевих виборів у межах повноважень та в порядку, передбачених цим Кодексом та законами України.
Частиною 1 статті 21 Виборчого кодексу України передбачено, що виборчий процес кожних виборів, передбачених цим Кодексом, здійснюється на засадах: гарантії реалізації виборчих прав громадян, визначених Конституцією України та цим Кодексом; дотримання основних принципів виборчого права, визначених Конституцією України та цим Кодексом; законності та заборони протиправного втручання будь-кого у виборчий процес; політичного плюралізму та багатопартійності; публічності і відкритості виборчого процесу, усіх його процедур з урахуванням обмежень, встановлених законом, належного інформування виборців та інших суб`єктів виборчого процесу; свободи передвиборної агітації, рівного доступу всіх кандидатів і суб`єктів їх висування на відповідних виборах до засобів масової інформації незалежно від їх форми власності, крім засобів масової інформації, засновниками яких є партії (організації партій); неупередженості органів виконавчої влади, органів влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, підприємств, закладів, установ і організацій, їх керівників, інших посадових і службових осіб до кандидатів, партій.
Згідно з частинами 1, 8 статті 36 ВК України Центральна виборча комісія організовує свою роботу відповідно до Закону України «Про Центральну виборчу комісію» та Регламенту Центральної виборчої комісії. Порядок організації роботи виборчих комісій нижчого рівня визначається Центральною виборчою комісією відповідно до цього Кодексу. Основною формою роботи виборчої комісії є засідання, яке скликається головою комісії, в разі його відсутності - заступником голови, а в разі відсутності голови та його заступника - секретарем комісії. На письмову вимогу третини складу виборчої комісії голова виборчої комісії або його заступник зобов`язаний скликати засідання комісії не пізніше наступного дня після отримання такої вимоги. Проведення голосування виборців не є засіданням дільничної виборчої комісії.
На засіданнях виборчої комісії, у тому числі при підрахунку голосів та встановленні результатів голосування, на виборчій дільниці в день виборів чи в день повторного голосування у приміщенні, де проводиться голосування, мають право бути присутніми без дозволу чи запрошення відповідної комісії лише члени Центральної виборчої комісії, працівники Секретаріату Центральної виборчої комісії та Служби розпорядника Державного реєстру виборців, посадові особи відповідного територіального та регіонального представництва Центральної виборчої комісії, члени виборчих комісій вищого рівня, кандидати на відповідних виборах, їх довірені особи, уповноважені особи партій (організацій партій) - суб`єктів відповідного виборчого процесу, офіційні спостерігачі від кандидатів, партій (організацій партій) (не більше однієї особи від одного кандидата, однієї партії (організації партії), офіційні спостерігачі від громадських організацій, які отримали дозвіл мати офіційних спостерігачів на відповідних виборах (не більше ніж двох осіб від однієї громадської організації), а також офіційні спостерігачі від іноземних держав і міжнародних організацій, представники засобів масової інформації (не більше двох осіб від одного засобу масової інформації).
Порядок організації роботи та ведення діловодства виборчих комісій з виборів Президента України, народних депутатів України, місцевих виборів затверджено постановою Центральної виборчої комісії від 10 серпня 2020 №173.
Повноваження дільничної виборчої комісії починаються з моменту складення присяги на засіданні цієї комісії більшістю від складу дільничної виборчої комісії, визначеного при її утворенні, припиняються - через п`ять днів після дня офіційного оприлюднення результатів місцевих виборів. Дільнична виборча комісія припиняє свою діяльність одночасно з припиненням її повноважень.
Частиною 2 ст.248 Виборчого кодексу України передбачено, що організація проведення голосування та підтримання у приміщенні для голосування належного порядку, забезпечення таємності волевиявлення виборців під час голосування покладаються на дільничну виборчу комісію.
У разі вчинення правопорушень, за які законом встановлена відповідальність, голова або заступник голови дільничної виборчої комісії має право запросити у приміщення для гол осування поліцейського, який повинен вжити до порушника передбачених законом заходів та залишити приміщення для голосування.
Перебування поліцейських у приміщенні для голосування в інших випадках забороняється.
Згідно частини 3 ст.248 Виборчого кодексу України під час проведення голосування на виборчій дільниці два члени дільничної виборчої комісії надають виборцю можливість проголосувати: один член дільничної виборчої комісії після пред`явлення виборцем одного з документів, зазначених у пунктах 1.2 частини першої статті 8 цього Кодексу, за умови наявності виборця у списку виборців на відповідній виборчій дільниці та наявності у нього права голосу на відповідних місцевих виборах (враховуючи відмітку в графі "Примітка" щодо постійної нездатності пересуватися самостійно або запису "Голосує за місцем перебування") надає виборцю список виборців для підпису; другий член дільничної виборчої комісії у позначеному місці на контрольному талоні виборчого бюлетеня вписує своє прізвище, ініціали, ставить підпис та проставляє номер, за яким виборця внесено до списку виборців на дільниці. Виборець ставить підпис за отримання виборчих бюлетенів для голосування на місцевих виборах у списку виборців та на визначеному місці на контрольному талоні кожного виборчого бюлетеня. Після цього член виборчої комісії відокремлює від кожного виборчого бюлетеня контрольний талон та видає виборцю виборчий бюлетень. Член виборчої комісії повідомляє виборцю, скільки виборчих бюлетенів він отримав. Контрольні талони виборчих бюлетенів зберігаються у члена комісії, який видав виборчі бюлетені. При цьому робити на виборчих бюлетенях будь-які інші позначки забороняється.
Частиною 13 статті 248 Виборчого кодексу України передбачено, що за 5 хвилин до 20 години голова дільничної виборчої комісії оголошує про закінчення голосування та зачинення виборчої дільниці о 20 годині. Виборці, які на 20 годину прийшли до дільниці для голосування, мають право проголосувати. Для забезпечення реалізації цього права виборців один із членів комісії о 20 годині за дорученням голови дільничної виборчої комісії підходить до входу у приміщення для голосування та запрошує всіх виборців, які ще не проголосували, зайти до приміщення для голосування і зачиняє двері. Після виходу з приміщення для голосування останнього виборця приміщення зачиняється і в ньому залишаються тільки члени виборчої комісії та особи, які згідно з цим Кодексом мають право бул и присутніми на засіданні виборчої комісії.
Стаття 250 Виборчого кодексу передбачає порядок підрахунку голосів на виборчій дільниці, зокрема:
підсумкове засідання проводиться без перерви і закінчується після складення та підписання протоколів про підрахунок голосів виборців на виборчій дільниці.
підрахунок голосів виборців з кожних місцевих виборів завершується складанням протоколу про підрахунок голосів виборців на виборчій дільниці з відповідних місцевих виборів в порядку, визначеному статтею 251 цього Кодексу;
під час підрахунку голосів виборців з кожних місцевих виборів бюлетені з тих місцевих виборів, підрахунок голосів виборців з яких ще не проводився, складаються у виборчі скриньки, які постійно перебувають у полі зору членів дільничної виборчої комісії;
пакети з протоколами та іншою виборчою документацією з виборів, підрахунок щодо яких вже завершено, до закінчення засідання дільничної виборчої комісії зберігаються у приміщенні, де відбувається засідання, у полі зору членів дільничної виборчої комісії та осіб, присутніх на засіданні комісії;
на час проведення підсумкового засідання дільнична виборча комісія доручає ведення протоколу засідання виборчої комісії заступнику голови або іншому члену дільничної виборчої комісії. Секретар дільничної виборчої комісії на цьому засіданні вносить відомості до протоколів про підрахунок голосів виборців на виборчій дільниці;
у разі якщо під час проведення голосування до дільничної виборчої комісії надходили заяви, скарги щодо порушень, що мали місце під час проведення голосування на виборчій дільниці, дільнична виборча комісія розглядає їх на початку засідання, до початку підрахунку голосів виборців на виборчій дільниці;
підрахунок голосів виборців на виборчій дільниці здійснюється відкрито і прозоро виключно членами дільничної виборчої комісії. Підрахунок голосів виборців на виборчій дільниці проводиться у послідовності викладених положень цієї статті та у порядку, встановленому Центральною виборчою комісією;
дільнична виборча комісія запаковує опрацьовані виборчі документи у пакети. Пакет з виборчими документами заклеюється, на пакеті робиться напис, який вказує на кількість та вид запакованих документів, а також зазначаються назва місцевих виборів, позначення та/або номер виборчого округу, номер виборчої дільниці, кількість запакованих виборчих бюлетенів, дата і час пакування, ставляться підписи присутніх членів дільничної виборчої комісії та печатка комісії.
Кожен член дільничної виборчої комісії, відповідальний за роботу із списком виборців, підраховує та вносить на кожен отриманий ним аркуш списку виборців такі відомості по кожному аркушу окремо:
1) кількість виборців, включених у список виборців, на виборчій дільниці (на момент закінчення голосування);
2) кількість виборців, які отримали виборчі бюлетені (за підписами виборців та відмітками «голосував за місцем перебування» у списку виборців).
Дільнична виборча комісія на підставі списку виборців (порівняння списку виборців та витягу із списку виборців) встановлює кількість виборців на виборчій дільниці. Ця кількість оголошується і заноситься секретарем (секретарем засідання) виборчої комісії до протоколу про підрахунок голосів виборців на виборчій дільниці з усіх місцевих виборів. Дільнична виборча комісія при підрахунку голосів виборців на виборчій дільниці, поданих за кандидатів у депутати, кандидатів на посаду сільського, селищного, міського голови зобов`язана перевірити, чи дорівнює кількість виборців, які взяли участь у голосуванні, сумі кількості недійсних виборчих бюлетенів та виборчих бюлетенів, голоси в яких подані за кандидатів на виборчій дільниці в цьому виборчому окрузі. У разі невідповідності цих даних дільнична виборча комісія складає акт із зазначенням установленої рішенням дільничної виборчої комісії причини такої розбіжності, який підписується членами дільничної виборчої комісії. Підписи засвідчуються печаткою комісії. Цей акт мають право також підписати присутні кандидати в депутати у відповідному багатомандатному виборчому окрузі, кандидати на посаду сільського, селищного, міського голови, їх довірені особи та офіційні спостерігачі. Після підрахунку голосів виборців на виборчій дільниці, поданих за кандидатів у депутати, кандидатів на посаду сільського, селищного, міського голови, виборчі бюлетені з голосами виборців, поданими за кожного кандидата, запаковуються окремо. На пакетах зазначаються прізвище та ініціали кандидата, назва виборів, позначення та/або номер округу, номер виборчої дільниці, кількість запакованих виборчих бюлетенів, дата і час пакування, ставляться підписи присутніх членів дільничної виборчої комісії та печатка комісії.
Відповідно до ч. 1 ст. 251 Виборчого кодексу України дільнична виборча комісія на своєму засіданні складає протокол про підрахунок голосів виборців на виборчій дільниці з кожних місцевих виборів по кожному виборчому округу, в яких проводилося голосування на виборчій дільниці. Форма протоколу дільничної виборчої комісії про підрахунок голосів виборців на виборчій дільниці затверджується Центральною виборчою комісією не пізніш як за тридцять днів до дня чергових місцевих виборів. Забороняється складання протоколів дільничних виборчих комісій про підрахунок голосів виборців на виборчій дільниці в іншому порядку, ніж визначено Центральною виборчою комісією відповідно до цього Кодексу. Протокол дільничної виборчої комісії про підрахунок голосів виборців на виборчій дільниці може виготовлятися за допомогою технічних засобів. Порядок виготовлення та вимоги до протоколів дільничної виборчої комісії про підрахунок голосів виборців на виборчій дільниці встановлюються Центральною виборчою комісією.
Згідно ч. 1 ст. 252 ВК України дільнична виборча комісія може визнати голосування на виборчій дільниці недійсним у разі встановлення нею порушень вимог цього Кодексу, внаслідок яких неможливо достовірно встановити результати волевиявлення виборців, лише за таких обставин:
1)          випадків незаконного голосування (заповнення, опускання виборчого бюлетеня до виборчої скриньки за виборця іншою особою, крім випадків, передбачених частинами п`ятою, десятою статті 248 цього Кодексу; голосування особами, які не мають права голосу на відповідних виборах; голосування особами, які не включені до списку виборців на виборчій дільниці або включені до нього безпідставно; голосування особою більше ніж один раз) у кількості, що перевищує 5 відсотків кількості виборців, які отримали виборчі бюлетені на виборчій дільниці з відповідних місцевих виборів;
2)          знищення або пошкодження виборчої скриньки (скриньок), що унеможливлює встановлення змісту виборчих бюлетенів, якщо кількість цих бюлетенів перевищує 5 відсотків кількості виборців, які отримали виборчі бюлетені на виборчій дільниці з відповідних місцевих виборів;
3)          виявлення у виборчих скриньках виборчих бюлетенів у кількості, що перевищує більше ніж на 10 відсотків кількість виборців, які отримали виборчі бюлетені на виборчій дільниці з відповідних місцевих виборів.
Надаючи оцінку наданим позивачем доказам виявлених порушень виборчого законодавства, колегія суддів вважає за необхідне зазначити наступне.
Положення статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили.
Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
В обгрунтування позовних вимог, апелянт надав копії скарг, які подавалися до Славутицької міської ТВК Вишгородського району Київської області кандидатами в депутати до Славутицької міської ради ОСОБА_2 та ОСОБА_3 На його думку, подані ним скарги, якими зафіксовано факти порушень, є належними доказами.
На підтвердження фактів порушення на дільницях № 321367, № 321369, позивачем також було надано відеозапис з камер відеофіксації, які розташовані на будівлі загальноосвітньої шкоди № 4 м.Славутича, на фасаді Киноконцертного комплексу м.Славутича, на будівлі Палацу дітей та юнацтва м.Славутича, які були надані у відповідь на адвокатський запит Виконавчим комітетом Славутицької міської ради на електронному носії (флешці). 
В свою чергу, вказані відеозаписи зроблені з камер, які розташовані у різних невизначених місцях, що позбавляє суд можливості ідентифікувати та означити щодо якої саме вказаної у скаргах виборчої дільниці стосується кожен окремий наявний на електронному носії відеозапис. При цьому з наявних у матеріалах справи відеозаписів неможливо встановити часу і місця фіксування наявних на них обставин, відомостей про технічний пристрій, за допомогою якого здійснене таке фіксування. 
Так, із наданих до суду відеофайлів на флеш-носії неможливо встановити: коли, де, ким саме, за яких обставин та якими технічними засобами (з наведенням відповідних характеристик) були зроблені такі відеозаписи, чи є вони повними та незмінюваними від часу їх створення. Немає посилання на наявний відеозапис і в самому тексті складених кандидатами в депутати актів та скарг.
В свою чергу, колегія суддів зауважує, що за приписами частини другої статті 99 КАС України електронні докази подаються в суд в оригіналі або в електронній копії, засвідченій електронним цифровим підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до Закону України "Про електронний цифровий підпис".
Невиконання наведених вимог процесуального закону позбавляє суд можливості оцінити такі докази на предмет їх належності та достовірності, та взагалі брати їх до уваги під час вирішення справи по суті.
Таким чином, з наданих позивачем доказів неможливо повно, об`єктивно і достовірно встановити наявність фактів (часу, місця, змісту) порушення вимог виборчого законодавства. 
Аналогічна правова позиція щодо оцінки електронних доказів на предмет їх належності та достовірності викладена у постанові Верховного Суду від 26 березня 2019 року у справі № 855/90/19.
Крім того, як було вірно зазначено судом першої інстанції, враховуючи вимоги ч. 2 ст. 248 Виборчого кодексу України, ні головою, ні заступниками голови дільничих комісій № 321367, № 321369, у разі вчинення правопорушень, за які законом встановлена відповідальність, не було запрошено у приміщення для голосування поліцейського.
Суд апеляційної інстанції наголошує, що позивачем не надано інших належних та допустимих доказів щодо виявлення правопорушень виборчого законодавства під час підрахунку голосів на дільничних виборчих комісіях, а покази свідків грунтуються на припущеннях.
При цьому, відповідно до показань допитаного під час розгляду справи у суді першої інстанції свідка ОСОБА_6 , останній від бюлетенів знаходився на відстані витягнутої руки та грубих порушень виборчого законодавства не помітив. Зауважив, що порушень та неточностей під час підрахунку голосів не бачив.
Щодо доводів апелянта про те, що територіальна комісія формально віднеслася до розгляду поданих скарг, не допитала свідків та не витребувала докази відеофіксації, колегія суддів вважає за необхідне зазначити наступне. 
Так, відповідно до ст. 9 КАС України суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Кожна особа, яка звернулася за судовим захистом, розпоряджається своїми вимогами на свій розсуд, крім випадків, встановлених цим Кодексом 
У силу приписів ч. 5 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції не може розглядати позовні вимоги та підстави позову, що не були заявлені в суді першої інстанції.
При цьому, позивач не порушує перед судом питання щодо неналежного розгляду Славутицькою міською територіальною виборчою комісією Вишгородського району Київської області поданих до останньої скарг, тобто дана обставина не була підставою позову та не підлягала дослідженню у судових засіданнях.
З урахуванням наведеного, судова колегія погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що дільничні виборчі комісії № 321367 та № 321369 здійснили підрахунок голосів виборців та склали за їх результатами протоколи про підрахунок голосів виборців на виборчій дільниці, в межах Виборчого Кодексу України, будь-яких порушень виборчого кодексу України під час підрахунку голосів, не встановлено, що у свою чергу свідчить про відсутність правових підстав для задоволення позовних вимог.
Крім того, суд апеляційної інстанції вважає за необхідне зазначити, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.
Таким чином, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права, а викладені в апеляційній скарзі доводи позицію суду першої інстанції не спростовують.
Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.
Приписи ст. 316 КАС України визначають, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Крім того, відповідно до частини дев`ятої статті 273 КАС України, суд приймає позовну заяву щодо рішення, дії чи бездіяльності виборчої комісії, комісії з референдуму або члена відповідної комісії до розгляду незалежно від сплати судового збору.
У разі несплати судового збору на момент вирішення справи суд одночасно вирішує питання про стягнення судового збору відповідно до правил розподілу судових витрат, установлених цим Кодексом.
Згідно частини другої статті 132 КАС України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.
Статтею 4 Закону України «Про судовий збір» визначено, що ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано, зокрема, фізичною особою - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Ставка судового збору за подання апеляційної скарги на рішення суду становить 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.
Згідно абз. 2 ч. 3 ст. 6 Закону у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.
При цьому, позовні вимоги є одинадцятьма вимогами немайнового характеру.
Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 року рік» передбачено, що з 01 січня 2020 року установлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць у розмірі 2102 грн.
Отже, розмір ставки судового збору, за подання до адміністративного суду апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції у цій справі становить 2102,00 грн. х 0.4 х 11 х 150% = 13 873,20 грн.
Враховуючи те, що апеляційний суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення апеляційної скарги та скасування рішення суду першої інстанції, а при зверненні з апеляційною скаргою позивачем не було сплачено судовий збір, слід стягнути з кандидата на посаду Славутицького міського голови Вишгородського району Київської області ОСОБА_1 на користь Державного бюджету України витрати зі сплати судового збору у розмірі 13 873,20 грн. за подання апеляційної скарги.
Керуючись статтями 33, 34, 243, 272, 278, 310, 315, 317, 321, 322, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИЛА:
Апеляційну скаргу кандидата на посаду Славутицького міського голови Вишгородського району Київської області ОСОБА_1 - залишити без задоволення, а рішення Іванківського районного суду Київської області від 06 листопада 2020 року - без змін. 
Стягнути з кандидата на посаду Славутицького міського голови Вишгородського району Київської області ОСОБА_1 (адреса: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) на користь Державного бюджету України (отримувач коштів отримувач - УК у Печер.р-ні/Печерс.р-н; код отримувача (ЄДРПОУ) - 38004897; банк отримувача - Казначейство України (ЕАП); код банку (МФО) - 899998; номер рахунка - UA638999980313171206081026007; код класифікації доходів бюджету - 22030101) судовий збір за подання апеляційної скарги у розмірі 13 873 (тринадцять тисяч вісімсот сімдесят три) гривні 20 (двадцять) копійок..

Постанова набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню не підлягає.

Головуючий судді                                                                      Н.М. Єгорова 

Судді                                                                                           Є.О. Сорочко 
                                                                                                    
                                                                                                    І.В. Федотов