ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А
і м е н е м  У к р а ї н и

24 листопада 2020 року 	м.Дніпро	справа № 160/12324/19	

Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:
головуючого - судді  Баранник Н.П.,
суддів:  Малиш Н.І., Щербака А.А.,    
розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «К.Н.Т.» на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 25 червня 2020 року у справі № 160/12324/19                                              (суддя Тулянцева І.В.) за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «К.Н.Т.» до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області           про визнання дій протиправними, скасування наказу та податкових повідомлень-рішень,

ВСТАНОВИВ:
          Товариство з обмеженою відповідальністю «К.Н.Т.» звернулось до суду з позовом до Головного управління ДФС у Дніпропетровській області (правонаступником якого є Головне управління ДПС у Дніпропетровській області), в якому просило:
          - визнати протиправними дії Головного управління ДФС у Дніпропетровській області щодо призначення документальної позапланової виїзної перевірки ТОВ «К.Н.Т.» з питань дотримання вимог валютного законодавства України при виконанні умов зовнішньоекономічного контракту від 01.07.2017 року №Р010717 за період з 01.07.2017 року по 12.04.2019 року, порядку та термінів декларування валютних цінностей та іншого майна резидентів, яке перебуває за межами України;
          - визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління ДФС у Дніпропетровській області від №2206-п від 10.04.2019 року “Про проведення документальної позапланової виїзної перевірки ТОВ «К.Н.Т.» (код ЄДРПОУ 37707554)”;
          - визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДФС у Дніпропетровській області від 26.06.2019 року №0018901406 (форма “С”) про нарахування пені за порушення термінів розрахунку у сфері ЗЕД, невиконання зобов`язань та штрафні санкції за порушення вимог валютного законодавства у сумі 626 925,34 грн.;
          - визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДФС у Дніпропетровській області від 26.06.2019 року №0018911406 (форма “С”) про нарахування штрафних санкцій за порушення вимог валютного законодавства у сумі 170,00 грн.
          Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 25 червня            2020 року адміністративний позов задоволено частково, судом визнано протиправними та скасовано податкове повідомлення-рішення від 26.06.2019 року №0018911406 (форма «С») на суму 170,00 грн. У задоволенні решти позовних вимог відмовлено.
          З рішенням суду не погодилось ТОВ «К.Н.Т.» та подало апеляційну скаргу. В скарзі, посилаючись на порушення судом норм процесуального та матеріального права, неповне з`ясування обставин справи, неналежну оцінку судом доказів у справі, просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове про задоволення позовних вимог у повному обсязі.
          Апеляційна скарга обґрунтована тим, що контролюючим органом були допущені порушення процедури проведення перевірки, оскільки обов`язковою передумовою призначення документальної позапланової перевірки на підставі підпункту 78.1.1 пункту 78.1 статті 78 Податкового кодексу України є ненадання платником податків пояснень та їх документальних підтверджень на обов`язковий письмовий запит органу державної податкової служби, що оформлений з додержанням вимог податкового законодавства. Так, позивач зазначає, що Головне управління ДФС у Дніпропетровській області не направляло, а ТОВ «К.Н.Т.» не отримувало будь-якого запиту контролюючого органу у письмовій формі щодо предмету перевірки. Крім того, в оскаржуваному наказі відповідача №2206-п від 10.04.2019 чітко визначено вид перевірки - документальна позапланова виїзна перевірка, проте фактично перевірка здійснена поза межами місцезнаходження ТОВ «К.Н.Т.», що позбавило позивача процесуальних прав, передбачених Податковим кодексом України для платників податків. Щодо суті встановлених під час перевірки порушень зазначив, що контролюючий орган в акті перевірки не в повному обсязі відобразив фінансово-господарську діяльність позивача у сфері зовнішньоекономічної діяльності у перевіряємому періоді та одностороннє дослідив лише експортні операції без врахування пов`язаних із ними імпортних операцій.
          Головне управління ДПС у Дніпропетровській області також подало апеляційну скаргу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 25 червня 2020 року, проте ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 24 листопада 2020 року апеляційна скарга відповідача була повернута скаржнику у зв`язку з не усуненням недоліків, зазначених в ухвалі про залишення скарги без руху.
          Апеляційне провадження було відкрито за апеляційною скаргою позивача на рішення суду першої інстанції у даній справі в частині відмови у задоволенні позовних вимог.
          Відповідач подав письмовий відзив на апеляційну скаргу позивача. У відзиві стверджує, що суд першої інстанції прийняв законне і обґрунтоване рішення, вважає, що підстави для скасування рішення суду відсутні.
          Розгляд справи здійснено в порядку письмового провадження у відповідності до приписів ст.311 КАС України.
          Суд апеляційної інстанції, відповідно до ч.1 ст.308 КАС України переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги позивача.
          Колегія суддів, перевіривши доводи апеляційної скарги, матеріали справи, приходить до висновку, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає з наступних підстав.
          З матеріалів справи встановлено, що на підставі наказу на проведення документальної позапланової виїзної перевірки №2206-п від 10.04.2019 та направлення №2557 від 10.04.2019, виданих Головним управлінням ДФС у Дніпропетровській області, згідно пп.19-1.1.4 п.19-1.1 ст.19-1, п.п.20.1.4, п.20.1 ст.20, п.п.75.1.2 п.75.1 ст.75, п.п.78.1.1 п.78.1 ст.78, п.82.2 ст.82 Податкового кодексу України та у зв`язку з надходженням на адресу Головного управління ДФС у Дніпропетровській області повідомлення уповноваженого банку АТ “ОТП Банк” від 04.12.2018 №52-1/6307-БТ щодо порушення валютного законодавства, відповідачем проведена документальна позапланова виїзна перевірка ТОВ “К.Н.Т.” (код ЄДРПОУ 37707554) з питань дотримання вимог валютного законодавства України при виконанні умов зовнішньоекономічного контракту від 01.07.2017 №Р010717 за період з 01.07.2017 по 12.04.2019, порядку та термінів декларування валютних цінностей та іншого майна резидентів, яке перебуває за межами України.
          За результатами перевірки складено акт №24572/04-36-14-06/37707554 від 02.05.2019, у висновках якого встановлено порушення позивачем:
          - при виконанні умов зовнішньоекономічного контракту від 01.07.2017 №Р010717, укладеного з нерезидентом - компанією Wealthy Pacific LTD (Великобританія) за період з 01.07.2017 по 12.04.2019: встановлено порушення ст.1 Закону України “Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті” від 23.09.1994 №185/94-ВР, за що згідно з частиною 5 статті 13 Закону України від 21 червня 2018 року №2473-VIII “Про валюту і валютні операції” (ст.4 Закону України №185/94) нараховується пеня за порушення термінів розрахунків в сфері ЗЕД у сумі 626 925,34 грн.;
          - п.1 ст.9 Декрету КМУ від 19.02.1993 №15-93 “Про систему валютного регулювання та валютного контролю”, за що у відповідності із п.2.7. Постанови Правління НБУ від 08.02.2000 №49 “Про затвердження Положення про валютний контроль” та п.2 ст.16 Декрету КМУ від 19.02.1993 №15-93 “Про систему валютного регулювання та валютного контролю” підприємству нараховується штрафна санкція за порушення порядку декларування валютних цінностей та іншого майна станом на 01.01.2019 у сумі 170,00 грн.
           26 червня 2019 року відповідачем прийнято податкові повідомлення-рішення:
          - №0018901406 (форма “С”) про застосування суми штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) за платежем пеня за порушення термінів розрахунку у сфері ЗЕД, невиконання зобов`язань та штрафні санкції за порушення вимог валютного законодавства                                             у сумі 626 925,34 грн.;
          - №0018911406 (форма “С”) про нарахування штрафних санкцій за порушення вимог валютного законодавства за платежем пеня за порушення термінів розрахунку у сфері ЗЕД, невиконання зобов`язань та штрафні санкції за порушення вимог валютного законодавства у сумі 170 грн.
          Вважаючи дії податкового органу щодо призначення та проведення перевірки та податкові повідомлення-рішення протиправними, позивач звернувся з даним позовом до суду.
          Вирішуючи спір між сторонами та задовольняючи частково позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що відповідачем правомірно призначено документальну позапланову виїзну перевірку та видано спірний наказ, а податкове повідомлення-рішення від 26.06.2019 року №0018901406 (форма “С”) прийнято відповідно до норм податкового законодавства.
          Колегія суддів погоджується з такими висновками суду першої інстанції, враховуючи наступне.
          Підпунктом 20.1.4 пункту 20.1 статті 20 Податкового кодексу України (далі – ПК України) визначено, що контролюючі органи мають право проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення.
          Згідно з підпунктом 75.1.2 пункту 75.1 статті 75 ПК України, документальною перевіркою вважається перевірка, предметом якої є своєчасність, достовірність, повнота нарахування та сплати усіх передбачених цим Кодексом податків та зборів, а також дотримання валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами) та яка проводиться на підставі податкових декларацій (розрахунків), фінансової, статистичної та іншої звітності, регістрів податкового та бухгалтерського обліку, ведення яких передбачено законом, первинних документів, які використовуються в бухгалтерському та податковому обліку і пов`язані з нарахуванням і сплатою податків та зборів, виконанням вимог іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також отриманих в установленому законодавством порядку контролюючим органом документів та податкової інформації, у тому числі за результатами перевірок інших платників податків.
          Документальна позапланова перевірка не передбачається у плані роботи контролюючого органу і проводиться за наявності хоча б однієї з підстав, визначених цим Кодексом.
          Документальною виїзною перевіркою вважається перевірка, яка проводиться за місцезнаходженням платника податків чи місцем розташування об`єкта права власності, стосовно якого проводиться така перевірка.
          Відповідно до вимог пункту 78.1 статті 78 ПК України, документальна позапланова перевірка здійснюється за наявності хоча б однієї з таких підстав:
          - отримано податкову інформацію, що свідчить про порушення платником податків валютного, податкового та іншого не врегульованого цим Кодексом законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, якщо платник податків не надасть пояснення та їх документальні підтвердження на обов`язковий письмовий запит контролюючого органу, в якому зазначаються порушення цим платником податків відповідно валютного, податкового та іншого не врегульованого цим Кодексом законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, протягом 15 робочих днів з дня, наступного за днем отримання запиту (п.п.78.1.1);
          - виявлено недостовірність даних, що містяться у податкових деклараціях, поданих платником податків, якщо платник податків не надасть пояснення та їх документальні підтвердження на письмовий запит контролюючого органу, в якому зазначено виявлену недостовірність даних та відповідну декларацію протягом 15 робочих днів з дня, наступного за днем отримання запиту (п.п.78.1.4).
          Пунктом 78.4 статті ПК України передбачено, що про проведення документальної позапланової перевірки керівник (його заступник або уповноважена особа) контролюючого органу приймає рішення, яке оформлюється наказом.
          Право на проведення документальної позапланової перевірки платника податків надається лише у випадку, коли йому до початку проведення зазначеної перевірки вручено у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу, копію наказу про проведення документальної позапланової перевірки.
          З наведених норм вбачається, що отримана контролюючим органом податкова інформація, що свідчить про порушення платником податків валютного, податкового та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, може бути підставою для призначення позапланової перевірки платника податків лише у випадку, коли сумніви, які виникли у податкового органу, не усунуті наданими поясненнями з документальним підтвердженням.
          Отже, передмовою прийняття органом державної податкової служби наказу про проведення перевірки має бути, зокрема, відповідний письмовий запит органу державної податкової служби про надання пояснень та їх документального підтвердження і невиконання такого запиту платником податків.
          Правовідносини з приводу підстав та організації направлення такого запиту і надання на нього відповіді визначені пунктом 73.3 статті 73 ПК України.
          Згідно з пунктом 73.3 статті 73 ПК України, контролюючі органи мають право звернутися до платників податків та інших суб`єктів інформаційних відносин із письмовим запитом про подання інформації (вичерпний перелік та підстави надання якої встановлено законом), необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій, завдань, та її документального підтвердження.
          Такий запит підписується керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу і повинен містити: 1) підстави для надіслання запиту відповідно до цього пункту, із зазначенням інформації, яка це підтверджує; 2) перелік інформації, яка запитується, та перелік документів, які пропонується надати; 3) печатку контролюючого органу.
          Письмовий запит про подання інформації надсилається платнику податків або іншим суб`єктам інформаційних відносин за наявності хоча б однієї з таких підстав, зокрема, за результатами аналізу податкової інформації, отриманої в установленому законом порядку, виявлено факти, які свідчать про порушення платником податків податкового, валютного законодавства, законодавства у сфері запобігання та протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, або фінансуванню тероризму та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.
          З матеріалів справи встановлено, що згідно з пунктом 5.9 Інструкції про порядок здійснення контролю за експортними, імпортними та лізинговими операціями, затвердженої постановою Правління Національного Банку України від 24.03.1999 №136 на адресу податкового органу надійшло повідомлення уповноваженого банку АТ “ОТП Банк” від 04.12.2018 №52-1/6307-БТ щодо виявлених фактів порушень норм валютного законодавства України ТОВ «К.Н.Т.» (код ЄДРПОУ 37707554) при виконані умов зовнішньоекономічного контракту від 01.07.2017 №Р010717.
          У зв`язку з отриманням вищевказаної податкової інформації, відповідачем на адресу позивача було направлено запит вих. №7968/10/04-36-14-06-17 від 24.01.2019 “Про надання пояснень та їх документального підтвердження”, в якому із посиланням на фактичну (повідомлення АТ “ОТП Банк” від 04.12.2018 №52-1/6307-БТ) та правову (п.п.16.1.5 п.16.1 ст.16, п.п.19-1.1 ст.19-1, п.п.20.1.2, п.п.20.1.4 п.20.1 ст.20 та п.п.78.1.1 п.78 ст.78 ПК України) підстави направлення запиту, просив надати протягом 15 робочих днів з дня отримання даного запиту пояснення та документальне підтвердження згідно із переліком документів. Також, у вказаному запиті попереджено, що у випадку ненадання пояснень та їх документального підтвердження контролюючий орган набуває право на проведення документальної позапланової перевірки відповідно до п.п.78.1.1 п.78 ст.78 ПК України.
          Вказаний запит був направлений ТОВ «К.Н.Т.» на адресу: 49089, м. Дніпро, вул. Автотранспортна, буд. 2 та отриманий уповноваженою особою підприємства 15.02.2019, що підтверджується підписом у рекомендованому повідомленні про вручення поштового відправлення зі штрихкодовим ідентифікатором 4930007429691.
          З приводу посилань позивача на те, що ані посадові особи ТОВ «К.Н.Т.», ані його працівники не отримували зазначене поштове відправлення, колегія суддів зазначає, що документи вважаються належним чином врученими, якщо вони надіслані у порядку, визначеному пунктом 42.4 цієї статті, надіслані за адресою (місцезнаходженням, податковою адресою) платника податків рекомендованим листом з повідомленням про вручення або особисто вручені платнику податків (його представнику) (пункт 42.2 статті 42 ПК України).
          Правила надання послуг поштового зв`язку затверджені постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 року №270, та визначають порядок надання послуг поштового зв`язку, права та обов`язки операторів поштового зв`язку і користувачів послуг поштового зв`язку та регулюють відносини між ними.
          Так, у відповідності до пункту 90 вказаних Правил, адресат може уповноважити іншу особу на одержання адресованого йому поштового відправлення, коштів за поштовим переказом за довіреністю, що оформляється в установленому законодавством порядку. Довіреність на одержання поштового відправлення, коштів за поштовим переказом може бути посвідчена нотаріально, посадовою особою організації, в якій довіритель працює, навчається, перебуває на стаціонарному лікуванні, або за місцем його проживання. Після пред`явлення оригіналу довіреності її копія залишається в об`єкті поштового зв`язку.
          Встановлюючи факт направлення (вручення) позивачу копії акту перевірки поштою, судом встановлено відповідність адреси одержувача у поштовому відправленні місцезнаходженню (податкової адреси) платника податків.
          Відповідачем подано до суду копію рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення зі штрихкодовим ідентифікатором 4930007429691, які підтверджують надсилання на адресу позивача у справі запиту, що свідчить про дотримання контролюючим органом приписів пункту 42.2 статті 42 ПК України.
          Обов`язку встановлювати особу, яка від імені платника отримала рекомендований лист, чи перевіряти її повноваження, посадові особи контролюючого органу при отриманні поштового повідомлення не мали.
          Позивачем не було надано будь-яких пояснень на запит, внаслідок чого, як зазначено відповідачем, сумніви із спірного питання не усунуті, а тому, зважаючи на встановлений факт ненадання позивачем необхідної інформації відносно взаємовідносин з іноземним контрагентом при виконанні умов зовнішньоекономічного договору, тобто невиконання встановленого законодавством обов`язку, відповідачем у межах повноважень, визначених п.п.78.1.1 п.78.1 ст.78 ПК України, призначена документальна позапланова виїзна перевірка позивача.
          Так, 10 квітня 2019 року Головним управління ДФС у Дніпропетровській області прийнято наказ №2206-п, відповідно до якого на підставі п.19-1.1 ст.19-1, п.п.20.1.4, п.20.1 ст.20, п.п.75.1.2 п.75.1 ст.75, п.п.78.1.1 п.78.1 ст.78, п.82.2 ст.82 ПК України призначено документальну позапланову виїзну перевірку ТОВ «К.Н.Т.» з 16.04.2019 тривалістю 5 робочих днів за період діяльності з 01.07.2017 по 12.04.2019 з метою перевірки дотримання вимог валютного законодавства України при виконанні умов зовнішньоекономічного контракту від 01.07.2017 №Р010717, порядку та термінів декларування валютних цінностей та іншого майна резидентів, яке перебуває за межами України.
          Також, оформлено направлення на перевірку від 10.04.2019 №2557, в якому зазначено, що проведення перевірки доручено головному державному ревізору – інспектору відділу перевірок фінансових операцій управління аудиту ГУ ДФС у Дніпропетровській області Ємець Маргариті Андріївні, яке разом із копією наказу від 10.04.2019 №2206-п вручено під розписку головному бухгалтеру позивача– Бут Світлані Василівні, а отже, допуск до податкової перевірки відбувся.
          В даному випадку відповідачем правомірно призначено документальну позапланову виїзну перевірку та прийнято наказ від №2206-п від 10.04.2019 на підставі пп.78.1.1 п.78.1 ст.78 ПК України.
          Щодо тверджень позивача з приводу того, що фактично була проведена не позапланова виїзна перевірка, а позапланова невиїзна перевірка, оскільки посадова особа контролюючого органу – ОСОБА_1 не виїзджала на підприємство, а всі необхідні документи з питань перевірки були направлені головним бухгалтером ТОВ “К.Н.Т.” ОСОБА_2 на електронну адресу перевіряючої особи, що свідчить про порушення процедури проведення саме виїзної позапланової перевірки, колегія суддів зазначає наступне.
          Як було зазначено раніше, головний державний ревізор – інспектор відділу перевірок фінансових операцій управління аудиту ГУ ДФС у Дніпропетровській області ОСОБА_1 , 16.04.2019 року була допущена посадовими особами ТОВ «К.Н.Т.» до перевірки. Як в ході перевірки, так і по її завершенні позивачем будь – яких зауважень з приводу порушення посадовою особою контролюючого органу процедури проведення позапланової виїзної перевірки, заявлено не було. Належних доказів, які б свідчили про вказані факти, позивачем до суду також не надано.
          Слід зазначити, що сам факт направлення підприємством на електронну адресу посадової особи контролюючого органу сканованих копій первинних документів, не свідчить про порушення процедури проведення перевірки та не спростовує фактичне проведення позапланової виїзної перевірки, оскільки будь – яких обмежень щодо отримання таких копій саме в такому порядку, Податковим кодексом України, не визначено.
          Щодо правомірності винесення податкового повідомлення-рішення від 26.06.2019 року №0018901406 (форма “С”).
          Відповідно до статті 1 Закону України «Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті» від 23.09.1994 №185/94-ВР, який був чинний на момент спірних правовідносин (далі– Закон №185/94-ВР, втрата чинності – 07.02.2019) виручка резидентів у іноземній валюті від експорту продукції підлягає зарахуванню на їх валютні рахунки в уповноважених банках у строки виплати заборгованостей, зазначені в контрактах, але не пізніше 180 календарних днів з дати митного оформлення (виписки вивізної вантажної митної декларації) такої продукції, що експортується, а в разі експорту робіт, транспортних послуг - з моменту підписання акта або іншого документа, що засвідчує виконання робіт, надання транспортних послуг. Перевищення зазначеного строку потребує висновку центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері економічного розвитку. Виручка резидента за експортним зовнішньоекономічним договором (контрактом) вважається перерахованою на його банківський рахунок за заявою резидента, якщо належна сума врегульована Експортно-кредитним агентством.
          Частинами 1, 2 статті 6 Закону №185/94-ВР встановлено, що строки, зазначені у статтях 1 і 2 цього Закону або встановлені Національним банком України відповідно до статей 1 і 2 цього Закону, можуть бути продовжені центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері економічного розвитку, у разі виконання резидентами операцій за договорами виробничої кооперації, консигнації, комплексного будівництва, тендерної поставки, гарантійного обслуговування, поставки складних технічних виробів і товарів спеціального призначення.
          Порядок віднесення операцій резидентів до зазначених у частині першій цієї статті та умови видачі висновків на перевищення строків, зазначених у статтях 1 і 2 цього Закону або встановлених Національним банком України відповідно до статей 1 і 2 цього Закону, встановлюються Кабінетом Міністрів України.
          Згідно зі статтею 4 Закону №185/94-ВР, порушення резидентами, крім суб`єктів господарювання, що здійснюють діяльність на території проведення антитерористичної операції на період її проведення, строків, передбачених статтями 1 і 2 цього Закону або встановлених Національним банком України відповідно до статей 1 і 2 цього Закону, тягне за собою стягнення пені за кожний день прострочення у розмірі 0,3 відсотка суми неодержаної виручки (вартості недопоставленого товару) в іноземній валюті, перерахованої у грошову одиницю України за валютним курсом Національного банку України на день виникнення заборгованості. Загальний розмір нарахованої пені не може перевищувати суми неодержаної виручки (вартості недопоставленого товару).
          Згідно з ч.5 ст.13 Закону України «Про валюту і валютні цінності» від 21.06.2018 року № 2473 – VIII (введений в дію з 07.02.2019 року), порушення резидентами строку розрахунків, встановленого згідно із цією статтею, тягне за собою нарахування пені за кожний день прострочення в розмірі 0,3 відсотка суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару) у національній валюті (у разі здійснення розрахунків за зовнішньоекономічним договором (контрактом) у національній валюті) або в іноземній валюті, перерахованій у національну валюту за курсом Національного банку України, встановленим на день виникнення заборгованості. Загальний розмір нарахованої пені не може перевищувати суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару).
          Пунктом 1.1 Інструкції про порядок здійснення контролю за експортними, імпортними операціями, затвердженої постановою Правління Національного банку України від 24.03.1999 №136 та зареєстрованої в Міністерстві юстиції України
28 травня 1999 р. за № 338/3631, чинної на момент виникнення спірних відносин (втрата чинності – 07.02.2019 року) (далі – Інструкція №136) визначено, що днем виникнення порушення є перший день після закінчення встановленого законодавством строку розрахунків за експортною, імпортною операцією або строку, встановленого відповідно до раніше одержаних за цією операцією висновків.
          Виручка резидентів [крім інвесторів (представництв іноземних інвесторів на території України) за угодами про розподіл продукції, контроль за своєчасністю розрахунків яких не здійснюється] підлягає зарахуванню на їх рахунки в банках у строки виплати заборгованостей, зазначені в контрактах, але не пізніше встановленого законодавством України строку з дати оформлення МД на продукцію, що експортується, а в разі експорту робіт, транспортних, страхових послуг - з моменту підписання акта, рахунка (інвойса) або іншого документа, що засвідчує виконання робіт, надання транспортних, страхових послуг (пункт 2.1 Інструкції №136).
          Відповідно до пункту 2.2 Інструкції №136, відлік законодавчо встановленого строку розрахунків банк починає з наступного календарного дня після дня оформлення МД або підписання акта, рахунку (інвойсу) або іншого документа, що засвідчує виконання робіт, надання транспортних, страхових послуг.
          В силу приписів пункту 2.3 Інструкції №136, банк знімає експортну операцію резидента з поставки продукції, виконання робіт, надання транспортних, страхових послуг з контролю після зарахування виручки за цією операцією на поточний рахунок останнього.
          Аналогічні приписи містяться в Інструкції про порядок валютного нагляду банків за дотриманням резидентами граничних строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів, затвердженій постановою Правління Національного банку України від 02.01.2019 року № 7 (набрання чинності – 05.01.2019 року).
          З матеріалів справи встановлено, що між ТОВ «К.Н.Т.» (Україна, продавець) і Wealthy Pasific LTD (Великобританія, покупець) був укладений Контракт №Р010717 від 01.07.2017, відповідно до умов якого продавець бере на себе зобов`язання поставити, а покупець прийняти та оплатити сільськогосподарську продукцію (в подальшому - товар) на умовах, узгоджених з покупцем і вказаних у контракті та в специфікаціях до контракту (п.1). Поставка Товару здійснюється на умовах DAP до місця призначення, що вказується у специфікаціях до контракту згідно з Інкотермс 2010 (п.5.1). Ціна товару, поставлену на вищевказаній базисній умові визначається згідно зі специфікаціями до контракту (п.6.1). Загальна сума контракту визначається як загальна сума загальних вартостей товару, зазначених у Специфікаціях (п.6.2). Покупець зобов`язується здійснити оплату за поставлену кількість товару, вказану у специфікації до контракту, вказану у специфікації до контракту, банківським переказом на рахунок продавця протягом 3 банківських днів, починаючи від дня наступного за днем надання продавцем відповідних документів (п.7.1). Всі банківські витрати в банку продавця - за рахунок продавця, а в банку покупця - за рахунок покупця. Банк кореспондент - за рахунок продавця (п.7.2). Валюта платежів за цим контрактом - долари США (п.7.3).
          За період з 01.04.2017 по 12.04.2019 ТОВ «К.Н.Т.» на виконання умов даного контракту експортовано нерезиденту товар відповідно до нижче вказаних вантажних митних декларацій типу ЕК10:
          - №UA500470/2018/008183 від 08.05.2018 на суму 64 902,82 доларів США (кукурудза 3-го класу), граничний термін отримання валютної виручки – 04.11.2018;
          - №UA500040/2018/005229 від 14.05.2018 на суму 35 922,33 доларів США (кукурудза 3-го класу), граничний термін отримання валютної виручки – 10.11.2018;
          - №UA/504120/2018/104514 від 14.05.2018 на суму 22 590,80 доларів США (пшениця м`яка), граничний термін отримання валютної виручки – 10.11.2018;
          - №UA/504060/2018/001749 від 15.05.2018 на суму 36 875,60 доларів США (кукурудза не насіннєва), граничний термін отримання валютної виручки – 11.11.2018.
          Загальний обсяг поставки за вказаними митними деклараціями за період 08.05.2018 – 15.05.2018 складав 160 291,55 доларів США з граничним терміном сплати – 04.11.2018 року; 10.11.2018 року; 11.11.2018 року відповідно.
          На виконання умов контракту №Р010717 від 01.07.2017 на рахунок позивача надійшла валютна виручка у загальному розмірі 47 400,00 доларів США від Wealthy Pasific LTD, що підтверджується наявним в матеріалах справи карткою рахунку 362, складеного ТОВ «К.Н.Т.», а саме:
          - 10.04.2018 згідно платіжного доручення № 00000000256 від 10.04.2018                                           у розмірі 24 000,00 доларів США по ВМД №UA500470/2018/008183 від 08.05.2018;
          - 23.04.2018 згідно платіжного доручення № 00000000314 від 23.04.2018                                           у розмірі 20 000,00 доларів США по ВМД UA500040/2018/005229 від 14.05.2018;
          - 23.05.2018 згідно платіжного доручення № 00000000443 від 23.05.2018                                           у розмірі 3 400,00 доларів США по ВМД №UA/504120/2018/104514 від 14.05.2018.
          Таким чином, оплата за контрактом №Р010717 від 01.07.2017 Wealthy Pacific LTD (Великобританія) у розмірі 47 400,00 доларів США лише частково була перерахована на поточний валютний рахунок позивача у встановлені законодавством строки.
          Відповідно до даних бухгалтерського обліку ТОВ «К.Н.Т.» по рахунку 362 “Розрахунки з іноземними покупцями” станом на 01.04.2018 за контрактом від 01.07.2017 №Р010717 обліковувалася кредиторська заборгованість у сумі 63 696,15 доларів США.
          Судом встановлено, що станом на 01.04.2018 року на поточному валютному рахунку позивача знаходилось 63 693,15 доларів США (переплата), що були перераховані Wealthy Pacific LTD (Великобританія) 19.03.2018 року платіжним дорученням № 00000000180 від 19.03.2018 року за контрактом №Р010717 від 01.07.2017, які податковим органом були враховані у якості валютної виручки, що своєчасно надійшла на виконання умов даного контракту.
          Тобто, з урахуванням суми переплати (63 693,15 доларів США) та суми валютної виручки, що надійшла на рахунок позивача за експортними операціями по митним деклараціям №UA500470/2018/008183 від 08.05.2018; №UA500040/2018/005229 від 14.05.2018; №UA/504120/2018/104514 від 14.05.2018; №UA/504060/2018/001749 від 15.05.2018 (47 400,00 доларів США), залишок валютної виручки, що не надійшла на валютний рахунок позивача станом на 19.04.2019 року складає – 49 195,40 доларів США (160291,55 доларів США - 63693,15 доларів США -  47400,00 доларів США = 49195,40 доларів США).
          Розрахунок штрафних санкцій (пені) відповідачем здійснено виходячи із того, що:
          - по митній декларації №UA/504120/2018/104514 від 14.05.2018 на суму 22 590,80 доларів США (пшениця м`яка), граничний термін отримання валютної виручки – 10.11.2018, оплата нерезидентом Wealthy Pacific LTD (Великобританія) була здійснена частково, недоотримана сума валютної виручки склала на момент перевірки (12.04.2019 року) – 12319,80 доларів США (прострочка – 153 днів з 11.11.2018 по 12.04.2019);
          - по митній декларації №UA/504060/2018/001749 від 15.05.2018 на суму 36 875,60 доларів США (кукурудза не насіннєва), граничний термін отримання валютної виручки – 11.11.2018, оплата неразидентом Wealthy Pacific LTD (Великобританія) не була здійснена взагалі, недоотримана сума валютної виручки склала на момент перевірки (12.04.2019 року) – 36875,60 доларів США (прострочка – 152 дні з 12.11.2018 по 12.04.2019).
          Крім того, судом встановлено, що станом на 19.04.2019 розрахунки за контрактом від 01.07.2017 №Р010717 з нерезидентом Wealthy Pacific LTD (Великобританія) не збалансовані, що підтверджується даними бухгалтерського обліку по рахунку 362 “Розрахунки з іноземними покупцями”, сума дебіторської заборгованості складає 49 195,40 доларів США.
          Враховуючи наведене судом першої інстанції вірно встановлено порушення термінів розрахунків у сфері ЗЕД, встановлених статтею 1 Закону України «Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті» від 23.09.1994 №185/94-ВР на загальну                                                суму - 49 195,40 доларів США.
          Стосовно доводів позивача щодо проведення заліку взаємної заборгованості з нерезидентом, а тому, у нерезидента відсутнє зобов`язання з повернення резиденту України іноземної валюти або товару, оскільки з моменту проведення заліку відсутня заборгованість нерезидента в іноземній валюті, а відповідно правові підстави для нарахування резиденту пені на неіснуючу заборгованість відсутні, колегія суддів зазначає.
          Позивачем до суду надано контракт від 25.12.2017 №М251217 про надання маркетингових послуг, який укладено між ТОВ «К.Н.Т.» (Замовник) та Wealthy Pasific LTD (Виконавець).
          Відповідно до пунктів 1.1, 1.2, 4.1, 5.1 контракту від 25.12.2017 №М251217, Виконавець надає Замовнику маркетингові послуги, а Замовник зобов`язується прийняти та оплатити послуги Виконавця відповідно до умов Контракту. Виконавець зобов`язується надати за Контрактом маркетингові дослідження щодо аналізу потенційного ринку збуту зернової продукції у Великобританії та інших странах ЕС; підготовки аналітичних висновків з питань балансу споживання та пропозицій ринку зернової продукції у Великобританії та інших странах ЕС; ціноутворення ринку зернової продукції на умовах FOB і CIF у Великобританії та інших странах ЕС; пропозицій щодо можливостей здійснення експорту зернової продукції на умовах CIF в зазначений порт призначення Великобританії та ЄС. За результатами наданих послуг Виконавець надсилає Замовнику Звіт та підписаний зі свого боку Акту приймання-передання послуг у двох примірниках. Ціна Контракту становить 50 000,00 доларів США.
          На виконання вищевказаного контракту складено акт приймання-передання послуг від 01.03.2018 до Контракту №М251217 від 25 грудня 2017 року про надання маркетингових послуг.
          Як зазначає позивач в апеляційній скарзі, станом на 31.05.2018 між резидентом-експортером (ТОВ «К.Н.Т.») і нерезидентом-імпортером (Wealthy Pasific LTD) існувала взаємна заборгованість (вимоги) один перед одним за різними зовнішньоекономічними договорами, а саме:
          - за Контрактом №Р010717 від 01.07.2017 сума дебіторської заборгованості у ТОВ “К.Н.Т.” обліковувалась у розмірі 49 195,40 доларів США;
          - за Контрактом №М251217 від 25.12.2017 сума кредиторської заборгованості у ТОВ “К.Н.Т.” складала 50 000 доларів США
          У зв`язку з чим, позивач в травні 2018 року на адресу Wealthy Pasific LTD направив лист з пропозицією укласти угоду про припинення зобов`язань шляхом зарахування зустрічної однорідної вимоги, строк якої настав.
           08 червня 2018 року між ТОВ «К.Н.Т.» і Wealthy Pasific LTD (Великобританія) була укладена Угода про припинення зобов`язань зарахуванням зустрічних однорідних вимог, згідно з умовами якої заборгованість контрагента (нерезидента) перед позивачем у розмірі               49 195,40 доларів США по контракту №Р010717 від 01.01.2017 була зарахована в рахунок заборгованості позивача по контракту №М251217 від 25.12.2017.
          Колегія суддів зазначає, що в силу приписів Цивільного кодексу України, Господарського кодексу України залік (або зарахування) зустрічних однорідних вимог контрагентів є одним із законних засобів врегулювання сторонами своїх взаємних зобов`язань.
          При цьому, у відповідності до пункту 1.11 Інструкції №136 (чинної на момент виникнення спірних відносин), експортна операція з поставки продукції, виконання робіт, надання транспортних, страхових послуг та імпортна операція можуть бути зняті з контролю за наявності належним чином оформлених документів про припинення зобов`язань за цими операціями зарахуванням, якщо: вимоги випливають із взаємних зобов`язань між резидентом і нерезидентом, які є контрагентами за цими операціями; вимоги однорідні; строк виконання за зустрічними вимогами настав або не встановлений, або визначений моментом пред`явлення вимоги; між сторонами не було спору щодо характеру зобов`язання, його змісту, умов виконання тощо.
          Копії документів, що подаються резидентом до банків (у тому числі копії, перекладені на українську мову), засвідчуються резидентом (уповноваженою ним особою) (п. 1.12. Інструкції №136).
          Таким чином, законодавство допускає випадки припинення валютного контролю без зарахування валютної виручки на банківський рахунок експортера, що не суперечить статті 1 Закону №185/94-ВР, оскільки за предметом правового регулювання останній застосовується, коли контрактом передбачено зарахування коштів від операції саме на валютний рахунок експортера.
          З урахуванням наведеного, підставою для припинення валютного контролю відповідно до пунктів 1.11, 1.12 Інструкції №136, є надання документів про припинення зобов`язань за цими операціями до банку та зняття банком з контролю експортної операції з поставки продукції, виконання робіт за умови надання останнім документів, що необхідні банку для здійснення контролю за своєчасністю розрахунків за експортними, імпортними операціями цього резидента. 
          Разом з тим, саме на резидентів, а не на їх контрагентів, покладений обов`язок із забезпечення зарахування виручки резидентів на їх валютні рахунки та надання відповідних підтверджуючих документів.
          Як вбачається з матеріалів справи, позивачем до перевірки були надані документи, серед яких відсутній контракт від 25.12.2017 №М251217 та Угода про припинення зобов`язань зарахуванням зустрічних однорідних вимог від 08 червня 2018 року, що підтверджується актом перевірки №24572/04-36-14-06/37707554 від 02.05.2019 та скріншотами з електронної пошти головного бухгалтера ОСОБА_2 щодо направлення первинних документів ревізорові для перевірки.
          Слід зазначити, що в ході розгляду справи позивачем не було надано доказів подання до банку документів про припинення зобов`язань за операціями по контракту від 01.07.2017 №Р010717 з нерезидентом Wealthy Pacific LTD (Великобританія) у зв`язку із укладенням Угоди про припинення зобов`язань та зарахуванням зустрічних однорідних вимог від 08.06.2019 року, укладеною за результатами виконання нерезидентом Wealthy Pasific LTD (Виконавець) контракту від 25.12.2017 №М251217 про надання маркетингових послуг ТОВ «К.Н.Т.» (Замовник).
          В данному випадку, контролюючим органом обґрунтовано зроблено висновок про порушення позивачем норм ст.1 Закону України «Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті», ч.5 ст.13 Закону України «Про валюту і валютні цінності» щодо строків розрахунків у сфері ЗЕД, у зв`язку із чим, застосування штрафних санкцій (пені) визначених в податковому повідомленні-рішенні від 26.06.2019 №0018901406 (форма “С”), є правомірним.
          Оскільки порушення позивачем приписів податкового законодавства за вказаний вище період знайшло своє підтвердження, підстави для задоволення позовних вимог та скасування податкового повідомлення-рішення від 26.06.2019 №0018901406 (форма “С”) відсутні.
          Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції щодо недоведеності частини позовних вимог позивача та наявності підстав для відмови у задоволенні адміністративного позову в цій частині.
          Щодо посилання позивача на неналежне повідомлення про дату, час та місце судового засідання, призначеного на 25 червня 2020 року о 09:00 год, колегія суддів зазначає наступне.
           27 травня 2020 ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду зупинено провадження в адміністративній справі до 24.06.2020. Судове засідання було призначено на 24.06.2020 о 14:00 год.
          Про розгляд справи призначений на 24.06.2020 о 14:00 год. представник позивача був повідомлений належним чином.
          Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 24.06.2020 провадження у справі було поновлено.
          В судове засідання 24.06.2020 року представник позивача не з`явився. Від адвоката Євтушок Т.А. до суду було подано клопотання про зупинення провадження у справі з посиланням на ту обставину, що у підприємства відсутня можливість належним чином здійснити представництво в суді, оскільки адвокат знаходиться на лікарняному, а директор знаходиться у відпустці без збереження заробітної плати. При цьому, будь – яких документальних підтверджень вказаним обставинам адвокатом разом із клопотанням не надано.
          Неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею (частина 1 статті 205 КАС України).
          Згідно з пунктом 1 частини 3 статті 205 КАС України, якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки.
          У зв`язку із тим, що заяви про розгляд справи за відсутності позивача до суду не поступило, а причина неявки представників судом визнані неповажними, в судовому засіданні 24.06.2020 року судом першої інстанції було відмовлено у задоволенні вказаного клопотання та продовжено розгляд справи.
          У судовому засіданні 24.06.2020 була оголошена перерва до 25.06.2020 до 09:00 год.
           25 червня 2020 року сторони у судове засідання не прибули, оскаржене рішення суду першої інстанції було ухвалено в порядку спрощеного провадження (у письмовому провадженні).
          Відповідно до частини 9 статті 205 КАС України, якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з`явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.
          Враховуючи відсутність перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених статтею 205 КАС України, суд ухвалив розглянути справу в порядку письмового провадження за наявними матеріалами.
          Частиною 1 статті 257 КАС України визначено, що за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності.
          Відповідно до частини 5 статті 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.
          Колегія суддів зазначає, що судом першої інстанції було надано оцінку причинам неявки належним чином повідомленого про розгляд справи призначений на 24.06.2020                          о 14:00 год. представника позивача та прийнято рішення розглядати справу в порядку спрощеного провадження, відтак, колегія суддів не вбачає порушень судом процесуальних норм, які б давали підстави для скасування рішення суду першої інстанції.
          Доводи, наведені у апеляційній скарзі, не спростовують правильних  висновків суду першої інстанції, а тому рішення суду першої інстанції у даній справі слід залишити без змін, а апеляційну скаргу без задоволення.
          Керуючись ст.311, п.1 ч.1 ст.315, ч.1 ст.316, ст.ст.322, 325, 329 КАС України, суд

ПОСТАНОВИВ:
          Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «К.Н.Т.» - залишити без задоволення.

          Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 25 червня               2020 року у справі № 160/12324/19 - залишити без змін.

          Постанова Третього апеляційного адміністративного суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена до Верховного суду у випадках та в строки, визначені статтями 328,329 КАС України.

Головуючий - суддя                                                                      Н.П. Баранник 

                               суддя                                                                      Н.І. Малиш 

                               суддя                                                                      А.А. Щербак