ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А
і м е н е м  У к р а ї н и

24 грудня 2020 року 	м. Дніпро	справа № 160/1475/20	

          Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: 
          головуючого - судді  Лукманової О.М. (доповідач),
          суддів:  Божко Л.А., Дурасової Ю.В.,     
                    за участю секретаря судового засідання: Новошицької О.О., 
розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Дніпро апеляційну скаргу Східного офісу Держаудитслужби на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 18.06.2020 року (суддя Сидоренко Д.В., м. Дніпро, повний текст рішення виготовлено 22.06.2020 року) у адміністративній справі №160/1475/20 за позовом Департаменту гуманітарної політики Дніпровської міської ради до Східного офісу Держаудитслужби, третя особа: Товариство з обмеженою відповідальністю «Контракт Продрезерв 5» про визнання протиправним та скасування висновку про результати моніторингу закупівлі, суд, -

в с т а н о в и в:
          У лютому 2020 року Департамент гуманітарної політики Дніпровської міської ради (далі по тексту – позивач) звернувся до суду з позовом до Східного офісу Держаудитслужби (далі по тексту – відповідач), третя особа: Товариство з обмеженою відповідальністю «Контракт Продрезерв 5», в якому просив визнати протиправним та скасувати висновок відповідача від 28.012020 року про результати моніторингу закупівлі департаменту гуманітарної політики Дніпровської міської ради щодо закупівлі послуги в організації харчування (послуги з харчування для загальноосвітніх закладів м. Дніпра) ID: UA-2019-12-06-003027-b.
          Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 18.06.2020 року позовні вимоги задоволено.
          З рішенням суду першої інстанції не погодився Східний офіс Держаудитслужби та подав апеляційну скаргу, в якій просив скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове, яким відмовити у задоволенні позовних вимог. Свої вимоги обґрунтував тим, що  судом неправильно застосовані норми матеріального права та порушено норми процесуального права, наявним у справі доказам не надано належної оцінки, що унеможливило встановлення фактичних обставин, які мають значення для правильного вирішення справи. Апелянт зазначив, що суд дійшов висновку про обґрунтованість встановлених відповідачем порушень щодо недотримання позивачем вимог Закону України «Про публічні закупівлі», а саме ч.1 ст.10 та п.13 ч.2 ст.22 Закону, разом з тим скасував висновок, зазначивши про порушення відповідачем принципу обґрунтованості прийняття рішення. Апелянт зазначав, що відповідно до п.3 Розділу ІІІ Порядку №86 у констатуючій частині висновку вказується зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель. Апелянт зазначав, що, виходячи зі змісту ч.8 ст.7-1 Закону та п.3 висновку про результати моніторингу, саме замовник закупівлі вправі визначати яким чином він має намір усунути виявлені правопорушення. обираючи один із зазначених законом правомірних варіантів поведінки, ст.31 Закону визначено, що замовник відміняє торги в разі, зокрема: неможливості усунення порушень, що виникли через виявлені порушення законодавства з питань публічних закупівель. Апелянт зазначав про те, що, оскільки на момент проведення моніторингу неможливо відмінити торги, то одним із способів усунення порушень законодавства про публічні закупівлі, враховуючи характер спірних правовідносин, є розірвання договору укладеного внаслідок порушення законодавства про закупівлі. Апелянт вважав, що замовник мав можливість звернутися до ТОВ «Контракт Продрезерв 5» з пропозицією про розірвання договору, у свою чергу ТОВ «Контракт Продрезерв 5» за наслідками розгляду вказаної пропозиції міг погодитись або відмовитися від такої пропозиції, що могло бути підставою для опублікування замовником в електронній системі закупівель інформації про причини неможливості усунення виявлених порушень в порядку, передбаченому ч.8 ст.7-1 Закону України «Про публічні закупівлі». Замовник, на думку апелянта, також не скористався правом на опублікування в електронній системі закупівель аргументованих заперечень до висновку. Апелянт вважав, що ним не допущено жодних порушень чинного законодавства при проведенні контрольного заходу та не порушено прав позивача.
Перевіривши матеріали справи, законність і обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги, а також правильність застосування судом норм матеріального та процесуального права та правової оцінки обставин у справі, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.
          Суд першої інстанції задовольняючи позовні вимоги, виходив з того, що тендерна документація з додатками №4, 5, 5.1, 5.2, 5.3 оприлюднена 11.12.2019 року, тобто з порушенням встановленого строку.  Графа «Кінцевий строк подання тендерної пропозиції» Розділу ІV «Подання та розкриття тендерної документації» тендерної документації на закупівлю послуг: послуги з організації харчування (послуги харчування для загальноосвітніх закладів м. Дніпра) ДК 021:2015:55320000-9 містить наступні відомості – «Кінцевий строк подання тендерних пропозицій визначається електронною системою закупівель автоматично в день оприлюднення замовником оголошення на веб-порталі Уповноваженого органу – зазначається в електронній системі закупівель». Строк подання тендерних пропозицій визначений з урахуванням положень ч.4 ст.10 Закону». Вказівки на будь-який період у часі вказаний розділ не містить, у зв`язку з чим є порушення п.13 ч.2 ст.22 Закону України «Про публічні закупівлі». Щодо обраного відповідачем способу усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства у вигляді зобов`язання позивача вжити заходи щодо розірвання договору, суд виходив з того, що відповідно до положень частин 1, 2 ст.651 ЦК України зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом. Договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Відповідно до ч.1 ст.188 ГК України зміна та розірвання господарських договорів в односторонньому порядку не допускаються, якщо інше не передбачено законом або договором. З цих позицій суд першої інстанції вважав, що висновок прийнятий без урахування принципу обґрунтованості, тобто без урахування умов та обставин, що мають значення у конкретній ситуації, висновок не містить посилань на відповідні положення закону або договору, якими визначені як підстави для розірвання договору, порушення положень ч.1 ст.10 та п.13 ч.2 ст.22 Закону України «Про публічні закупівлі» при проведенні відкритих торгів. 
          Матеріалами справи встановлено, що Департаментом гуманітарної політики Дніпровської міської ради розміщено оголошення про проведення відкритих торгів UА-2019-12-06-003027-b, конкретна назва предмета закупівлі – послуги з харчування для загальноосвітніх закладів м. Дніпра. Код відповідних класифікаторів предмета закупівлі – ДК 021:2015:55320000- 9 – послуги з організації харчування, кількість товарів або обсяг виконання робіт чи надання послуг – 101519 штука, місце поставки  товарів або місце виконання робіт чи надання послуг – 49128, Україна, Дніпропетровська область, м. Дніпро, КЗО «СЗШ №96» Дніпровської міської ради, вул. Коробова, 3. Строк поставки товарів, виконання робіт чи надання послуг до 31.12.2020 року. Матеріалами справи встановлено, що тендерна документація з додатками №№4, 5, 5.1, 5.2, 5.3 оприлюднена 11.12.2019 року.
За результатами проведення торгів переможцем торгів визначено ТОВ «Контракт Продрезерв 5», з яким 08.01.2020 року укладено договір №96-Ш про закупівлю послуг за публічні кошти.
Відповідно до статей 1, 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю. Державний контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі».
Відповідно до частин 1, 2 ст.7-1 Закону «Про публічні закупівлі», моніторинг закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його територіальні органи. Підставами для проведення моніторингу публічних закупівель є, зокрема: дані автоматичних індикаторів ризиків.
Відповідно до пп.3 п.4, п.7 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 року №43, Державна аудиторська служба України (Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, яка реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю через здійснення, зокрема перевірки державних закупівель; моніторингу закупівель, у тому числі через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи. 
Відповідно до п.1 Положення про Східний офіс Держаудитслужби, затвердженого наказом Державної аудиторської служби України №23 від 02.06.2016 року Східний офіс Держаудитслужби є її міжрегіональним територіальним органом.
Встановлено, що згідно з наказом  Східного офісу Держаудитслужби від 09.01.2020 року №8 розпочато  моніторинг закупівель відповідно до переліку, зокрема про проведення процедури закупівлі Департаментом гуманітарної політики Дніпровської міської ради, унікальний номер UA-2019-12-06-003027-b. За результатами моніторингу Східним офісом Держаудитслужби 28.01.2020 року оприлюднено на веб-порталі Уповноваженого органу з питань закупівель висновок №35, згідно з яким за результатами аналізу питання дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель встановлено порушення:  вимог абзацу 2 ч.1 ст.10 Закону України «Про публічні закупівлі» (оприлюднення замовником Департаментом гуманітарної політики Дніпровської міської ради тендерної документації 11.12.2019 року в 14:09 – менше ніж за 15 днів до дня розкриття тендерних пропозицій (23.12.2019 року)); вимог п.13 ч.2 ст.22 Закону України «Про публічні закупівлі» (не зазначено дату кінцевого строку подання тендерних пропозицій в тендерній документації). У зв`язку з цим, Східний офіс Держаудитслужби зобов`язав замовника Департамент гуманітарної політики Дніпровської міської ради вжити заходи щодо розірвання договору та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку, оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення законодавства у сфері публічних закупівель, викладених   у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.       
Відповідно до ч.1 ст.10 Закону України «Про публічні закупівлі» замовник самостійно та безоплатно через авторизовані електронні майданчики оприлюднює на веб-порталі Уповноваженого органу в порядку, встановленому Уповноваженим органом та цим Законом, інформацію про закупівлю, зокрема оголошення про проведення процедури закупівлі та тендерну документацію - не пізніше ніж за 15 днів до дня розкриття тендерних пропозицій, якщо вартість закупівлі не перевищує межі, встановлені у частині четвертій цієї статті, та не пізніше 30 днів у разі перевищення таких меж.
Згідно роздруківки з сайту https://prozoro.gov.ua/tender/UA-2019-12-06-003027-b, тендерна документація з додатками №№4, 5, 5.1, 5.2, 5.3 оприлюднена 11.12.2019 року, дата та час розкриття тендерних пропозицій 23.12.2019 року, тобто з порушення встановленого 15-ти денного строку, передбаченого ч.1 ст.10 Закону   України «Про публічні закупівлі».
Відповідно до положень п.13 ч.2 ст.22 Закону України «Про публічні закупівлі» тендерна документація повинна містити зазначення кінцевого строку подання тендерних пропозицій.
Встановлено, що в графі «Кінцевий строк подання тендерної пропозиції» розділу IV «Подання та розкриття тендерної пропозиції» зазначено наступне: «Кінцевий строк подання тендерних пропозицій визначається електронною системою закупівель автоматична в день оприлюднення замовником оголошення на веб-порталі Уповноваженого органу – зазначається в електронній системі закупівель. Строк подання тендерних пропозицій визначений з урахуванням положень частини 4 ст.10 Закону».
Відповідно до ч.4 ст.10 Закону України «Про публічні закупівлі» оголошення про проведення процедури закупівлі у строки, встановлені у частині першій цієї статті, обов`язково додатково оприлюднюються на веб-порталі Уповноваженого органу англійською мовою, якщо очікувана вартість закупівлі перевищує суму, еквівалентну: для товарів і послуг - 133 тисячам євро; для робіт - 5150 тисячам євро. Курс євро визначається згідно з офіційним курсом Національного банку України, встановленим на день надання для оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу оголошення про проведення процедури закупівлі.
Суд апеляційної інстанції зазначає, що ч.4 ст.10 Закону України «Про публічні закупівлі» не регулює строки подання тендерних пропозицій. 
Отже, тендерна документація не містить кінцевого строку подання тендерних пропозицій.
Встановлено, що в оголошенні про проведення відкритих торгів UА-2019-12-06-003027-b, оприлюдненому 11.12.2019 року зазначено  кінцевий строк подання тендерних пропозицій 21.12.2019 року. Зміни до оголошення не вносились.
Відповідно суд апеляційної інстанції вважає, що Департаментом гуманітарної політики порушено п.13 ч.2 ст.22 Закону України «Про публічні закупівлі».
Матеріалами справи встановлено, що за результатами проведення торгів Департаментом гуманітарної політики Дніпровської міської ради до початку моніторингу закупівлі відповідно до наказу Східного офісу Держаудитслужби від 09.01.2020 року №8 та висновку Східного офісу Держаудитслужби від 28.01.2020 року №35, 08.01.2020 року було укладено договір №96Ш з ТОВ «Контракт Продрезерв 5» про закупівлю послуг.
Відповідно до ст.8 Закону України «Про публічні закупівлі» органом скарження є Антимонопольний комітет України, який утворює постійно діючу адміністративну колегію (колегії) з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель. Рішення постійно діючої адміністративної колегії (колегій) приймаються від імені Антимонопольного комітету України. Порядок діяльності постійно діючої адміністративної колегії (колегій) встановлюється відповідно до Закону України «Про Антимонопольний комітет України», якщо інше не встановлено цим Законом.
Відповідно до ст.37 Закону України «Про публічні закупівлі» договір про закупівлю є нікчемним у разі: його укладення з порушенням вимог ч.4 ст.36 цього Закону; його укладення в період оскарження процедури закупівлі відповідно до ст.18 цього Закону; його укладення з порушенням строків, передбачених ч.2 ст.32 та абзацом восьмим ч.3 ст.35 цього Закону, крім випадків зупинення перебігу строків у зв`язку з розглядом скарги органом оскарження відповідно до ст.18 цього Закону.
Відповідно до частин 4, 5 ст.36 Закону України «Про публічні закупівлі» умови договору про закупівлю не повинні відрізнятися від змісту тендерної пропозиції за результатами аукціону (у тому числі ціни за одиницю товару) переможця процедури закупівлі або ціни пропозиції учасника у разі застосування переговорної процедури. Істотні умови договору про закупівлю не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадків: 1) зменшення обсягів закупівлі, зокрема з урахуванням фактичного обсягу видатків замовника; 2) зміни ціни за одиницю товару не більше ніж на 10 відсотків у разі коливання ціни такого товару на ринку, за умови, що зазначена зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі; 3) покращення якості предмета закупівлі за умови, що таке покращення не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі; 4) продовження строку дії договору та виконання зобов`язань щодо передання товару, виконання робіт, надання послуг у разі виникнення документально підтверджених об`єктивних обставин, що спричинили таке продовження, у тому числі непереборної сили, затримки фінансування витрат замовника, за умови, що такі зміни не призведуть до збільшення суми, визначеної в договорі; 5) узгодженої зміни ціни в бік зменшення (без зміни кількості (обсягу) та якості товарів, робіт і послуг); 6) зміни ціни у зв`язку із зміною ставок податків і зборів пропорційно до змін таких ставок; 7) зміни встановленого згідно із законодавством органами державної статистики індексу споживчих цін, зміни курсу іноземної валюти, зміни біржових котирувань або показників Platts, регульованих цін (тарифів) і нормативів, які застосовуються в договорі про закупівлю, у разі встановлення в договорі про закупівлю порядку зміни ціни; 8) зміни умов у зв`язку із застосуванням положень частини п`ятої цієї статті. Дія договору про закупівлю може продовжуватися на строк, достатній для проведення процедури закупівлі на початку наступного року, в обсязі, що не перевищує 20 відсотків суми, визначеної в договорі, укладеному в попередньому році, якщо видатки на цю мету затверджено в установленому порядку.
Відповідно до частин 2, 8 ст.18 Закон України «Про публічні закупівлі» скарги щодо укладених договорів про закупівлю розглядаються в судовому порядку. У будь-якому разі укладення договору про закупівлю під час оскарження забороняється. Розгляд скарги зупиняє перебіг строків, установлених ч.2 ст.32, абзацом восьмим ч.3 ст.35 цього Закону.
Відповідно до ч.2 ст.32 Закону України «Про публічні закупівлі» замовник укладає договір про закупівлю з учасником, який визнаний переможцем торгів протягом строку дії його пропозиції, не пізніше ніж через 20 днів з дня прийняття рішення про намір укласти договір про закупівлю відповідно до вимог тендерної документації та пропозиції учасника-переможця. З метою забезпечення права на оскарження рішень замовника договір про закупівлю не може бути укладено раніше ніж через 10 днів з дати оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу повідомлення про намір укласти договір про закупівлю.
Відповідно до абзацу 8 ч.3 ст.35 Закону України “Про публічні закупівлі” замовник має право укласти договір про закупівлю за результатами застосування переговорної процедури закупівлі у строк не раніше ніж через 10 днів з дня оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу повідомлення про намір укласти договір за результатами застосування переговорної процедури закупівлі.
Матеріалами справи встановлено, що проведення процедури відкритих торгів а, також, укладення договору не було предметом оскарження в органі оскарження. 
Аналізуючи вище приведене законодавство, суд апеляційної інстанції зазначає, що у своєму висновку Східний офіс Держаудитслужби не приводить підстав нікчемності договору від 08.01.2020 року №96Ш про закупівлю послуг, укладеного Департаментом гуманітарної політики Дніпровської міської ради з ТОВ «Контракт Продрезерв 5» відповідно до ст.37 Закону України «Про публічні закупівлі». 
Відповідно до частин 1, 2, 4, 8, 9, 10 ст.7-1 Закону України «Про публічні закупівлі» моніторинг закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладання договору про закупівлю та його виконання. Рішення про початок моніторингу закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник за наявності однієї або декількох із таких підстав, зокрема  дані автоматичних індикаторів ризиків. Строк здійснення моніторингу закупівлі не може перевищувати 15 робочих днів з дати оприлюднення рішення про початок моніторингу закупівлі в електронній системі закупівель. Замовник має право протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення висновку одноразово звернутися до органу державного фінансового контролю за роз`ясненням змісту висновку та його зобов`язань, визначених у висновку. Протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення органом державного фінансового контролю висновку замовник оприлюднює через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень. У разі підтвердження органом державного фінансового контролю факту усунення замовником порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, про що цей орган зазначає в електронній системі закупівель протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення замовником відповідної інформації в електронній системі закупівель, службова (посадова) особа замовника, уповноважена особа замовником не притягається до адміністративної відповідальності за порушення законодавства у сфері закупівель з порушень, що були усунуті замовником відповідно до висновку. У разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду.
Відповідно до ст.31 Закону України «Про публічні закупівлі» замовник відміняє торги в разі, зокрема неможливості усунення порушень, що виникли через виявлені порушення законодавства з питань публічних закупівель.
Апелянт Східний офіс Держаудитслужби зазначає, що на момент проведення моніторингу неможливо відмінити торги, однак вважає, що одним із способів усунення порушень законодавства про публічні закупівлі, враховуючи характер спірних правовідносин, є розірвання договору, укладеного внаслідок порушення законодавства про закупівлі.
Відповідно до Порядку заповнення форми висновку про результати моніторингу закупівлі, затвердженого наказом Держаудитлужби від 23.04.2018 року №86 у констатуючій частині висновку зазначається питання, що стало предметом аналізу дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель, перелік проаналізованих документів та інформації, інші дії органу державного фінансового контролю, яких було вжито відповідно до законодавства для забезпечення проведення моніторингу закупівлі; опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого(их) за результатами моніторингу закупівлі, із зазначенням: структурної одиниці нормативно-правового акта, норми якої порушено, його виду, найменування суб`єкта нормотворення, дати прийняття та його реєстраційного індексу (крім законів), заголовка, а в разі відсилання до зареєстрованого нормативно-правового акта - також дати і номера його державної реєстрації в Міністерстві юстиції України. При зазначенні структурної одиниці закону зазначається тільки її заголовок (крім законів про внесення змін); найменування та реквізитів документів, на підставі яких зроблено висновок про наявність порушення (у разі потреби також деталізуються суть та обставини допущення порушення); робиться висновок про наявність чи відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель за кожним із питань, що аналізувалися. У разі виявлення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель пункт 3 висновку має містити посилання на структурну одиницю компетенційного нормативно-правового акта, на підставі якої орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку такі порушення, а також зобов`язання щодо їх усунення.
Як вбачається пункт 3 констатуючої частини висновку, висновок містить наступне: «зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель (у разі наявності таких порушень). З огляду на встановлені порушення законодавства у сфері закупівель, керуючись ст.2, 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» Східний офіс Держаудитслужби зобов`язує вжити заходи щодо розірвання договору та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень». 
Статтями 2 та 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» визначені головні завдання органу державного контролю та контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель, який здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування. Перевірка закупівель у замовників проводиться за місцезнаходженням юридичної особи, що перевіряється, чи за місцем розташування об`єкта права власності, щодо якого проводиться перевірка, і полягає у документальному та фактичному аналізі дотримання замовником законодавства про закупівлі. 
Аналізуючи докази у справі та законодавство, яке регулює спірні правовідносини, суд апеляційної інстанції зазначає, що законодавство зобов`язує орган фінансового контролю, яким є Східний офіс Держаудитслужби, після проведення моніторингу закупівлі та встановлення конкретних порушень законодавства, давати замовнику конкретні, передбачені законодавством, зрозумілі для виконання вказівки про усунення порушень, при цьому замовник не має права діяти на свій розсуд при виконанні таких вказівок. 
Згідно ч. 1, ч. 6 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа. Якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не повертаючи адміністративної справи на новий розгляд, змінить судове рішення або ухвалить нове, він відповідно змінює розподіл судових витрат.
Не передбачено повернення судових витрат здійснених суб`єктом владних повноважень, крім пов`язаних із залученням свідків та проведенням експертиз. Не передбачено повернення судових витрат при відмові у задоволенні апеляційної скарги.
Враховуючи вище викладене, суд апеляційної інстанції погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що рішення суб`єкта владних повноважень, яким є відповідач, має бути обґрунтованим та зрозумілим для виконання. Отже, апеляційна скарга не підлягає задоволенню, рішення суду першої інстанції слід залишити без змін, як таке, що прийняте з додержанням норм матеріального та процесуального права.
Керуючись статтями 315, 316, 321, 322 КАС України, суд –

п о с т а н о в и в:
Апеляційну скаргу Східного офісу Держаудитслужби - залишити без задоволення.
Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 18.06.2020 року у справі №160/1475/20 – залишити без змін. 
Постанова Третього апеляційного адміністративного суду набирає законної сили з моменту прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду відповідно до статей 328, 329 КАС України.
   
Головуючий - суддя                                                                      О.М. Лукманова 

                               суддя                                                                      Л.А. Божко 

                               суддя                                                                      Ю. В. Дурасова