Головуючий І інстанції: Шляхова О.М.

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 листопада 2020 р. 	Справа № 520/6847/2020	
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
Головуючого судді Катунова В.В.,
Суддів: Ральченка І.М. ,  Бершова Г.Є. ,
розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1      на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 20.08.2020, майдан Свободи, 6, м. Харків, 61022  по справі № 520/6847/2020
за позовом            ОСОБА_1  
до           Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області                  
про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,
ВСТАНОВИВ:
Позивач, ОСОБА_1 звернувся до суду з адміністративним позовом до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області, в якому просив:
-визнати протиправними дії головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області у застосуванні при перерахунку пенсії позивача з 25.04.2019 року положення п. 9-1 Порядку обчислення пенсій особам, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи, затвердженого   постановою Кабінету Міністрів України від 23 листопада 2011 р. №1210;
- зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Харківській області змінити раніше проведений розрахунок (механізм обчислення пенсії) при перерахунку пенсії позивача та починаючи з 25.04.2019 року, провести перерахунок пенсії обчислення державної (основної) пенсії позивача з п`ятикратного розміру мінімальної заробітної, плати, встановленої законом на 1 січня кожного відповідного року, виключно як норми прямої дії ч. 3  ст. 59 Закону України «Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи», з урахуванням відсотку втрати працездатності, без застосування інших видів розрахунку, змінивши раніше проведений розрахунок, без застосування положень  постанови Кабінету Міністрів України від 23 листопада 2011 р. №1210  (зокрема без застосування п. 9-1  Порядку обчислення пенсій особам, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 листопада 2011 р. №1210), а також проводити відповідні виплати без обмеження граничного (максимального) розміру пенсії, без застосування положень  Постанови Кабінету Міністрів України № 649 від 22.08.2018 року, та без застосування будь-яких обмежень щодо виплати заборгованості, в тому числі поетапного чи часткового.
В обґрунтування позовних вимог позивачем,    зазначено, що    відповідачем протиправно, на виконання рішення Харківського окружного адміністративного суду від 15.07.2019 року у справі № 520/5188/19, яке набрало законної сили було проведено перерахунок його пенсії не на підставі прямої дії норми ч.3  ст.59    Закону України "Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи", а із застосуванням понижуючих коефіцієнтів за  Постановою  КМ України від 26.06.2019 року № 543 "Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України", якою були внесені зміни до Порядку обчислення пенсій особам, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи, затвердженого   постановою   Кабінету Міністрів України від 23 листопада 2011 р. №1210.
Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 20.08.2020 відмовлено у задоволенні позовних вимог.
Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, позивачем подано апеляційну скаргу, згідно з якою апелянт просить суд скасувати оскаржуване рішення та прийняти постанову про задоволення позовних вимог в повному обсязі, посилаючись на неправильне застосування норм матеріального права та порушення норм процесуального права.
Відповідач не скористався своїм правом на подання відзиву на апеляційну скаргу.
На підставі положень п. 3 ч. 1 ст. 311 Кодексу адміністративно судочинства України справа розглянута в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.
Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши рішення суду першої інстанції, доводи апеляційної скарги, дослідивши докази по справі, дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з огляду на наступне.
Судовим розглядом встановлено,  що ОСОБА_1 є учасником ліквідації    наслідків аварії на    Чорнобильській АЕС та віднесений     до 1 категорії постраждалих внаслідок     Чорнобильської     катастрофи, надано статус     інваліда     війни    ІІ групи, отримує    пенсію відповідно     до положень Закону України «Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали    внаслідок     Чорнобильської     катастрофи».
Згідно    військового квитка та довідки РВК від 02.12.2008 №4/636 вказано, що в період з 15.08.1986 по 12.10.1986 позивач проходив    спеціальні збори    по ліквідації наслідків Чорнобильської АЕС.
02.05.2019 позивач звернувся до пенсійного органу з заявою про перерахунок та обчислення    державної (основної)  пенсії за бажанням, починаючи з 25.04.2019, з п`ятикратного розміру мінімальної    заробітної плати,    у відповідності    до ч. 3  ст. 59 Закону України «Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи»  у зв`язку з  рішенням    Конституційного Суду України    від 25.04.2019    № 1- р(ІІ)/2019 у справі № 3-14/2019.
Рішенням    від 10.05.2019 №142876 позивачу відмовлено у проведенні такого перерахунку.
Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 15.07.2019 року у справі № 520/5188/19 було скасовано рішення № 142876 від 10.05.2019    Зміївського об`єднаного управління Пенсійного фонду України Харківської області про відмову ОСОБА_1 у перерахунку пенсії та зобов`язано Зміївське об`єднаного управління Пенсійного фонду України Харківської області за бажанням ОСОБА_1 починаючи з 25.04.2019 року, провести перерахунок та обчислення державної (основної) пенсії позивачу з п`ятикратного розміру мінімальної заробітної плати встановленої  законом  на 1 січня відповідного року, у відповідності до положення ч. 3  ст.59 Закону України "Про статус соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи", як норми прямої дії, згідно висновків Конституційного Суду України, викладених у Рішенні від 25.04.2019 №1- р(ІІ)/2019 у справі № 3-14/2019 (402/19, 1737/19).
Позивач звернувся до Головного управління Пенсійного фонду в Харківській області з питання неналежного виконання рішення Харківського окружного адміністративного суду від 15.07.2019 року у справі № 520/5188/19, яке полягає у вчиненні відповідного перерахунку пенсії не за нормою прямої дії ч.3  ст.59    Закону України "Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи", а за підзаконним актом -  Постановою КМ України від 26.06.2019 року № 543 "Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України".
На вказану заяву отримав лист від 04.11.2019 року про правомірність обчислення пенсії на підставі  Постанови КМ України від 26.06.2019 року № 543 "Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України".
Не погоджуючись з прийнятим відповідачем рішенням про відмову в проведенні перерахунку пенсії позивач звернувся до суду з даним позовом.
Відмовляючи в задоволенні позовних вимог суд першої інстанції виходив з їх необґрунтованості.
Колегія суддів погоджується з вказаним висновком суду першої інстанції та зазначає наступне.
Так, відповідно до ч. 6 ст. 2 Закону України від 25.03.1992 № 2232-XII Про військовий обов`язок і військову службу визначено види військової служби: строкова військова служба; військова служба за призовом під час мобілізації, на особливий період; військова служба за контрактом осіб рядового складу; військова служба за контрактом осіб сержантського і старшинського складу; військова служба (навчання) курсантів вищих військових навчальних закладів, а також вищих навчальних закладів, які мають у своєму складі військові інститути, факультети військової підготовки, кафедри військової підготовки, відділення військової підготовки (далі - вищі військові навчальні заклади та військові навчальні підрозділи вищих навчальних закладів); військова служба за контрактом осіб офіцерського складу; військова служба за призовом осіб офіцерського складу.
Згідно з ч. 7 ст. 2 Закону України Про військовий обов`язок і військову службу, строкову військову службу громадяни України проходять відповідно до законів України у Збройних Силах України та інших військових формуваннях з метою здобуття військово-облікової спеціальності, набуття практичних навичок і умінь для збройного захисту Вітчизни.
Основні положення щодо реалізації конституційного права громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи, на охорону їх життя і здоров`я та єдиний порядок соціального захисту потерпілого населення визначає Закон України від 28.02.1991 №796-ХІІ Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи (надалі - Закон №796).
Відповідно до ч. 3 ст. 59 Закону № 796 (у редакції, чинній до 01.10.2017) особам, які брали участь у ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи під час проходження дійсної строкової служби і внаслідок чого стали інвалідами, пенсія по інвалідності обчислюється відповідно до цього Закону або за бажанням цих осіб з п`ятикратного розміру заробітної плати, що був встановлений на час їхнього перебування в зоні відчуження.
Вказаними положеннями було визначено одну категорію осіб, які мали право на обчислення пенсії з п`ятикратного розміру мінімальної заробітної плати, а саме: особи, які брали участь у ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи під час проходження дійсної строкової служби і внаслідок чого стали інвалідами.
Однак, згідно з ч. 3 ст. 59 Закону №796 (у редакції , чинній з 01.10.2017) особам, які брали участь у ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи, інших ядерних аварій та випробувань, у військових навчаннях із застосуванням ядерної зброї під час проходження дійсної строкової служби і внаслідок цього стали особами з інвалідністю, пенсія по інвалідності обчислюється відповідно до цього Закону або за бажанням таких осіб - з п`ятикратного розміру мінімальної заробітної плати, встановленої Законом на 01 січня відповідного року.
Отже, з 01.10.2017 розширено у межах певної категорії військовослужбовців перелік осіб, на яких вказана норма розповсюджується, а саме, окрім осіб, які брали участь у ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи, також на осіб, які брали участь у інших ядерних аваріях та випробуваннях, та осіб, які брали участь у військових навчаннях із застосуванням ядерної зброї.
Водночас, незмінною залишилась умова щодо проходження такими особами дійсної строкової служби у відповідний період, як визначення певної категорії серед всіх військовослужбовців, на яких розповсюджується норма ст. 59 Закону № 796-ХІІ.
Судовим розглядом встановлено, що згідно    військового квитка та довідки РВК від 02.12.2008 №4/636 у в період з 15.08.1986 по 12.10.1986 позивач проходив    спеціальні збори    по ліквідації наслідків Чорнобильської АЕС.
Крім того, відповідно до даних програми "Діловодство спеціалізованого суду (ДСС)" встановлено, що  рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 15.07.2019 року у справі № 520/5188/19 було скасовано рішення № 142876 від 10.05.2019    Зміївського об`єднаного управління Пенсійного фонду України Харківської області про відмову ОСОБА_1 у перерахунку пенсії та зобов`язано Зміївське об`єднаного управління Пенсійного фонду України Харківської області за бажанням ОСОБА_1 починаючи з 25.04.2019 року, провести перерахунок та обчислення державної (основної) пенсії позивачу з п`ятикратного розміру мінімальної заробітної плати встановленої  законом  на 1 січня відповідного року, у відповідності до положення ч. 3  ст.59 Закону України "Про статус соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи", як норми прямої дії, згідно висновків Конституційного Суду України, викладених у Рішенні від 25.04.2019 №1- р(ІІ)/2019 у справі № 3-14/2019 (402/19, 1737/19).
Зазначене рішення суду набрало законної сили 16.09.2019. 
Відповідно до ч. 4 ст. 78 КАС України, обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.
Суть спірних правовідносин, що склались між сторонами по справі полягає в тому, що позивач просить суд зобов`язати відповідача провести перерахунок пенсії, виходячи з п`ятикратного розміру мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 1 січня відповідного року, у відповідності до положення ч. 3 ст. 59 Закону України «Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи», як норми прямої дії, без застосування понижуючих коефіцієнтів, інших формул та розрахунків, та без обмеження граничного (максимального) розміру пенсії починаючи з 01.10.2017, оскільки їх застосування зменшує розмір пенсійного забезпечення позивача.
Надаючи правову оцінку вказаним позовним вимогам колегія суддів зазначає наступне.
Як свідчать матеріали справи, з 01.07.2019 позивачу проведено перерахунок пенсії, відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 26.06.2019 № 543, виходячи з п`ятикратного розміру мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 1 січня відповідного року, за формулою визначеною Порядком обчислення пенсій особам, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.11.2011 № 1210.
Так, положеннями ч. 3 ст. 59 Закону України Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи законодавець визначив не розмір пенсії по інвалідності, а базу для її обчислення: обчислюється з п`ятикратного розміру мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 1 січня відповідного року.
Словосполучення пенсія по інвалідності обчислюється з п`ятикратного розміру мінімальної заробітної плати, … свідчить про те, що саме з цієї величини має обраховуватися розмір пенсії по інвалідності.
Згідно з ч. 3 ст. 54 Закону України Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи, умови, порядок призначення та мінімальні розміри пенсії по інвалідності, що настала внаслідок каліцтва чи захворювання, і пенсії у зв`язку з втратою годувальника внаслідок Чорнобильської катастрофи визначаються актами Кабінету Міністрів України з відповідних питань.
Постановою Кабінету Міністрів України від 23.11.2011 № 1210 Про підвищення рівня соціального захисту громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи затверджено Порядок обчислення пенсій особам, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи.
Пунктом 9-1 Порядку обчислення пенсій особам, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.11.2011 № 1210 (в редакції, чинній з 17.11.2017), визначено, що за бажанням осіб, які брали участь у ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи, інших ядерних аварій та випробувань, військових навчаннях із застосуванням ядерної зброї під час проходження дійсної строкової служби та внаслідок цього стали особами з інвалідністю, пенсія по інвалідності обчислюється з п`ятикратного розміру мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 1 січня відповідного року, за формулою П=Зс*КЗС*Кв/100%.
Пунктом 9-1 Порядку обчислення пенсій особам, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.11.2011 № 1210 (в редакції, чинній з 01.07.2019) визначено, що за бажанням військовослужбовців, зокрема військовозобов`язаних, призваних на військові збори, які брали участь у ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи, інших ядерних аварій та випробувань, військових навчаннях із застосуванням ядерної зброї під час проходження військової служби (військових зборів) і внаслідок цього стали особами з інвалідністю, пенсія по інвалідності обчислюється з п`ятикратного розміру мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 1 січня відповідного року, за формулою.
Тобто, як на момент проведення спірного перерахунку, так і на момент розгляду цієї справи судом, Порядок обчислення пенсій особам, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.11.2011 № 1210 є чинним.
Положення вказаної норми застосовані відповідачем при проведенні перерахунку пенсії позивача з 01.07.2019, та такий перерахунок пенсії здійснений з п`ятикратного розміру мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 1 січня відповідного року.
Таким чином, позовні вимог в цій частині не є обґрунтованими, отже не підлягають задоволенню.
Крім того, ключовим аспектом спірних правовідносин, які склались між сторонами по даній справі є неналежне виконання пенсійним органом рішення у справі №520/5188/19.
Процесуальні питання, пов`язані з виконанням судових рішень в адміністративній справі, урегульовано у статтях 370-391 розділу ІV КАС України, якими не передбачено можливості вирішення в порядку позовного провадження вимог особи-позивача, що випливають з обставин невиконання або неналежного виконання судового рішення відповідачем.
Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 382 КАС України, суд, який ухвалив судове рішення в адміністративній справі, може зобов`язати суб`єкта владних повноважень, не на користь якого ухвалене судове рішення, подати у встановлений судом строк звіт про виконання судового рішення. За наслідками розгляду звіту суб`єкта владних повноважень про виконання рішення суду або в разі неподання такого звіту суддя своєю ухвалою може встановити новий строк подання звіту, накласти на керівника суб`єкта владних повноважень, відповідального за виконання рішення, штраф.
Згідно з ч. 1 ст. 383 КАС України, особа-позивач, на користь якої ухвалено рішення суду, має право подати до суду першої інстанції заяву про визнання протиправними рішень, дій чи бездіяльності, вчинених суб`єктом владних повноважень - відповідачем на виконання такого рішення суду, або порушення прав позивача, підтверджених таким рішенням суду.
Положеннями ст. ст. 382, 383 КАС України передбачено декілька видів судового контролю за виконанням судових рішень в адміністративних справах: зобов`язання суб`єкта владних повноважень подати звіт про виконання судового рішення, накладення штрафу та визнання протиправними рішень, дій чи бездіяльності, вчинених суб`єктом владних повноважень - відповідачем на виконання рішення суду.
Отже, вказані правові норми КАС України мають на меті забезпечення належного виконання судового рішення. Підставами їх застосування є саме невиконання судового рішення, ухваленого на користь особи-позивача та обставини, що свідчать про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, пов`язаних з невиконанням судового рішення в цій справі.
Наявність у КАС України спеціальних норм, спрямованих на забезпечення належного виконання судового рішення, виключає можливість застосування загального судового порядку захисту прав та інтересів стягувача шляхом подання позову. Судовий контроль за виконанням судового рішення здійснюється в порядку, передбаченому КАС (ст. 382, ст. 383 КАС України), який не передбачає можливості подання окремого позову, предметом якого є спонукання відповідача до виконання судового рішення, яке набрало законної сили.
Судове рішення виконується безпосередньо і для його виконання не вимагається ухвалення будь-яких інших, додаткових судових рішень.
Враховуючи вказане вище, колегія суддів вважає обґрунтованим висновок суду першої інстанції, що у разі невиконання судового рішення, позивач має право вимагати вжиття спеціальних заходів впливу на боржника, передбачених законодавством про виконавче провадження, за КАС України. Невиконання судового рішення не може бути самостійним предметом окремого судового провадження.
Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 20.02.2019 по справі №806/2143/15, від 03.04.2019 по справі №820/4261/18, від 09.07.2019 по справі №826/17587/18, від 31.07.2019 по справі № 803/688/18.
Таким чином, правомірним є висновок суду першої інстанції, що обраний позивачем у цій справі спосіб захисту є одним із способів виконання рішення Харківського окружного адміністративного суду від 15.07.2019 року у справі № 520/5188/19.
Крім того, позивач не позбавлений права подання заяви про встановлення/зміну способу виконання рішення у справі № 520/5188/19 в порядку ст. 378 КАС України.
Відтак, вимоги в частині визнання протиправними рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, які прийняті (вчинені або не вчинені) на виконання судового рішення, в окремому судовому провадженні не розглядаються.
Відповідно до ст. 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
За приписами ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
На підставі викладеного, судова колегія вважає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, доводи апеляційної скарги спростовані наведеними вище обставинами та нормативно - правовим обґрунтуванням, у зв`язку з чим підстав для скасування рішення суду першої інстанції не вбачається. 
Керуючись ст. ст. 243, 250,  311, 315,  316, 321 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - .
Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 20.08.2020 по справі № 520/6847/2020  залишити без змін  . 
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 Кодексу адміністративного судочинства України. 

Суддя-доповідач 		В.В. Катунов 	
Судді	   	І.М. Ральченко    Г.Є. Бершов