ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 640/12108/19                                                                  Суддя (судді) першої інстанції: Васильченко І.П.

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

  23 жовтня 2020 року                                                                                            м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі:
головуючого - судді Федотова І.В.,
суддів: Коротких А.Ю., Сорочка Є.О.
розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 23 червня 2020 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до першого заступника директора Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради Яструбенко Олександра Васильовича, Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії, -

ВСТАНОВИВ:
ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до першого заступника директора Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради Яструбенко Олександра Васильовича, Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про визнання дій першого заступника директора Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради Яструбенко Олександра Васильовича, які полягають у виконанні доручення від 11.03.2019 р. № К-4063 заступника голови Київської міської державної адміністрації Спасибка О.В. протиправними. 
Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 23 червня 2020 року позов задоволено повністю.
Не погоджуючись із зазначеним судовим рішенням, відповідачем Департаментом містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради подано апеляційну скаргу, в якій, вказуючи на неповне з`ясування судом першої інстанції обставин справи, порушення норм матеріального та процесуального права, просить його скасувати та прийняти нове рішення, яким відмовити у задоволенні позовних вимог.
Апеляційна скарга відповідача ґрунтується на тому, що Департамент містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) жодних рішень по суті скарги позивача не приймав, а лише листом від 02.04.2019  № 055-3851 запросив на 05.04.2019 уповноважених представників ОСОБА_2 та ОСОБА_1 для розгляду скарги у приміщення Департаменту.
Справа розглянута апеляційним судом в порядку письмового провадження відповідно до ст. 311 КАС України, якою передбачено, що суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).
Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши доводи апеляційної скарги та перевіривши матеріали справи, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.
Відповідно до п.2 ч.1 ст.315, п.п.1, 4 ч.1 ст.317 КАС України, підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.
Як встановлено судом першої інстанції, ОСОБА_1 звернувся до директора Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) Свистунова О.В. зі скаргою щодо протиправних дій Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) стосовно суб`єкта звернення - ОСОБА_1 
04.03.2019 позивач звернувся до заступника голови Київської міської державної адміністрації зі скаргою щодо протиправності дій Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), оскільки питання ОСОБА_1 не було вирішено по суті.  
За результатом розгляду вказаної скарги, заступником голови Київської міської державної адміністрації Спасибко О.В. своїм дорученням від 11.03.2019 р. № К-4063 доручив розглядати скаргу позивача директору Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) Свистунову О.В.
Не погодившись з діями директора Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради Яструбенко Олександра Васильовича, які полягають у виконанні доручення від 11.03.2019 р. № К-4063 заступника голови Київської міської державної адміністрації Спасибка О.В., позивач звернувся з даним позовом до суду.
Задовольняючи позовні вимоги суд першої інстанції виходив з того, що заступником голови Київської міської державної адміністрації Спасибком О.В. було порушено ч. 4 ст. 7 Закону України «Про звернення громадян» та безпідставно передано розгляд скарги позивача до директору Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) Свистунову О.В.
Колегія суддів не може погодитись з таким висновком суду першої інстанції, виходячи з наступного.
Відповідно до статті 40 Конституції України, усі мають право направляти індивідуальні чи колективні письмові звернення або особисто звертатися до органів державної влади, органів місцевого самоврядування та посадових і службових осіб цих органів, що зобов`язані розглянути звернення і дати обґрунтовану відповідь у встановлений законом строк.
Статтею 1 Закону України від 02 жовтня 1996 року № 393/96-ВР "Про звернення громадян" (далі - Закон № 393/96-ВР) передбачено, що громадяни України мають право звернутися до органів державної влади, місцевого самоврядування, об`єднань громадян, підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, засобів масової інформації, посадових осіб відповідно до їх функціональних обов`язків із зауваженнями, скаргами та пропозиціями, що стосуються їх статутної діяльності, заявою або клопотанням щодо реалізації своїх соціально-економічних, політичних та особистих прав і законних інтересів та скаргою про їх порушення.
Відповідно до статті 3 Закону № 393/96-ВР, під зверненнями громадян слід розуміти викладені в письмовій або усній формі пропозиції (зауваження), заяви (клопотання) і скарги.
Пропозиція (зауваження) - звернення громадян, де висловлюються порада, рекомендація щодо діяльності органів державної влади і місцевого самоврядування, депутатів усіх рівнів, посадових осіб, а також висловлюються думки щодо врегулювання суспільних відносин та умов життя громадян, вдосконалення правової основи державного і громадського життя, соціально-культурної та інших сфер діяльності держави і суспільства.
Заява (клопотання) - звернення громадян із проханням про сприяння реалізації закріплених Конституцією та чинним законодавством їх прав та інтересів або повідомлення про порушення чинного законодавства чи недоліки в діяльності підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, народних депутатів України, депутатів місцевих рад, посадових осіб, а також висловлення думки щодо поліпшення їх діяльності. Клопотання - письмове звернення з проханням про визнання за особою відповідного статусу, прав чи свобод тощо.
Скарга - звернення з вимогою про поновлення прав і захист законних інтересів громадян, порушених діями (бездіяльністю), рішеннями державних органів, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, об`єднань громадян, посадових осіб.
Згідно з частинами 3, 4 статті 7 Закону № 393/96-ВР, якщо питання, порушені в одержаному органом державної влади, місцевого самоврядування, підприємствами, установами, організаціями незалежно від форм власності, об`єднаннями громадян або посадовими особами зверненні, не входять до їх повноважень, воно в термін не більше п`яти днів пересилається ними за належністю відповідному органу чи посадовій особі, про що повідомляється громадянину, який подав звернення. У разі якщо звернення не містить даних, необхідних для прийняття обґрунтованого рішення органом чи посадовою особою, воно в той же термін повертається громадянину з відповідними роз`ясненнями.
Забороняється направляти скарги громадян для розгляду тим органам або посадовим особам, дії чи рішення яких оскаржуються.
Відповідно до статті 15 Закону № 393/96-ВР, органи державної влади, місцевого самоврядування та їх посадові особи, керівники та посадові особи підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, об`єднань громадян, до повноважень яких належить розгляд заяв (клопотань), зобов`язані об`єктивно і вчасно розглядати їх, перевіряти викладені в них факти, приймати рішення відповідно до чинного законодавства і забезпечувати їх виконання, повідомляти громадян про наслідки розгляду заяв (клопотань).
Відповідь за результатами розгляду заяв (клопотань) в обов`язковому порядку дається тим органом, який отримав ці заяви і до компетенції якого входить вирішення порушених у заявах (клопотаннях) питань, за підписом керівника або особи, яка виконує його обов`язки.
Рішення про відмову в задоволенні вимог, викладених у заяві (клопотанні), доводиться до відома громадянина в письмовій формі з посиланням на Закон і викладенням мотивів відмови, а також із роз`ясненням порядку оскарження прийнятого рішення.
Отже, Законом №396/96-ВР чітко встановлено імперативну норму щодо заборони направлення скарги громадян тим органам або посадовим особам, дії чи рішення яких оскаржуються.
Відповідно до ст.18 Закону №396/96-ВР, громадянин, який звернувся із заявою чи скаргою до органів державної влади, місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, об`єднань громадян, засобів масової інформації, посадових осіб, має право:
- особисто викласти аргументи особі, що перевіряла заяву чи скаргу, та брати участь у перевірці поданої скарги чи заяви;
- знайомитися з матеріалами перевірки;
- подавати додаткові матеріали або наполягати на їх запиті органом, який розглядає заяву чи скаргу;
- бути присутнім при розгляді заяви чи скарги;
- користуватися послугами адвоката або представника трудового колективу, організації, яка здійснює правозахисну функцію, оформивши це уповноваження у встановленому законом порядку;
- одержати письмову відповідь про результати розгляду заяви чи скарги;
- висловлювати усно або письмово вимогу щодо дотримання таємниці розгляду заяви чи скарги;
- вимагати відшкодування збитків, якщо вони стали результатом порушень встановленого порядку розгляду звернень.
Статтею 19 Закону №396/96-ВР передбачено, що органи державної влади і місцевого самоврядування, підприємства, установи, організації незалежно від форм власності, об`єднання громадян, засоби масової інформації, їх керівники та інші посадові особи в межах своїх повноважень зобов`язані:
- об`єктивно, всебічно і вчасно перевіряти заяви чи скарги;
- у разі прийняття рішення про обмеження доступу громадянина до відповідної інформації при розгляді заяви чи скарги скласти про це мотивовану постанову;
- на прохання громадянина запрошувати його на засідання відповідного органу, що розглядає його заяву чи скаргу;
- скасовувати або змінювати оскаржувані рішення у випадках, передбачених законодавством України, якщо вони не відповідають закону або іншим нормативним актам, невідкладно вживати заходів до припинення неправомірних дій, виявляти, усувати причини та умови, які сприяли порушенням;
- забезпечувати поновлення порушених прав, реальне виконання прийнятих у зв`язку з заявою чи скаргою рішень;
- письмово повідомляти громадянина про результати перевірки заяви чи скарги і суть прийнятого рішення;
- вживати заходів щодо відшкодування у встановленому законом порядку матеріальних збитків, якщо їх було завдано громадянину в результаті ущемлення його прав чи законних інтересів, вирішувати питання про відповідальність осіб, з вини яких було допущено порушення, а також на прохання громадянина не пізніш як у місячний термін довести прийняте рішення до відома органу місцевого самоврядування, трудового колективу чи об`єднання громадян за місцем проживання громадянина;
- у разі визнання заяви чи скарги необґрунтованою роз`яснити порядок оскарження прийнятого за нею рішення;
- не допускати безпідставної передачі розгляду заяв чи скарг іншим органам;
- особисто організовувати та перевіряти стан розгляду заяв чи скарг громадян, вживати заходів до усунення причин, що їх породжують, систематично аналізувати та інформувати населення про хід цієї роботи.
У разі необхідності та за наявності можливостей розгляд звернень громадян покладається на посадову особу чи підрозділ службового апарату, спеціально уповноважені здійснювати цю роботу, в межах бюджетних асигнувань. Це положення не скасовує вимоги абзацу дев`ятого частини першої цієї статті.
Крім того, відповідно до ст.19 Закону №396/96-ВР органи державної влади і місцевого самоврядування, підприємства, установи, організації незалежно від форм власності, об`єднання громадян, засоби масової інформації, їх керівники та інші посадові особи в межах своїх повноважень зобов`язані, серед іншого, об`єктивно, всебічно і вчасно перевіряти заяви чи скарги та не допускати безпідставної передачі розгляду заяв чи скарг іншим органам.
За змістом наявного в матеріалах справи доручення заступника голови Київської міської державної адміністрації Свистунову О.В. доручено в установленому законом порядку розглянути звернення і відповідно до ч.2 і 5 ст.18 Закону України «Про звернення громадян» надати представнику ОСОБА_2 та ОСОБА_1 Кальку Д.О. можливість бути присутніми при розгляді звернення та перевірці викладених у зверненні фактів.
При цьому, законом визначається, що за результатами розгляду звернення, суб`єктом владних повноважень надається письмова відповідь.   
Листом від 02.04.2019 № 055-3851 директором Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) повідомлено представників ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , що за дорученням заступника голови Київської міської державної адміністрації від 11.03.2019 № К-4063 у Департаменті розглядається скарга вказаних заявників від 04.03.2019 щодо проведення службового розслідування з приводу дій працівників Департаменту під час розгляду звернень заявників про погодження технічної документації із землеустрою та запрошено уповноважених представників ОСОБА_2 та ОСОБА_1 до розгляду зазначеної скарги.
Разом з тим, колегія суддів вважає, що запрошення представників заявників до участі в розгляді питань поставлених ними у зверненні, жодним чином не вказує на розгляд Департаментом звернення та не свідчить про виконання доручення від 11.03.2019 р. № К-4063 заступника голови Київської міської державної адміністрації Спасибка О.В.
Відповідно до п. 8 ст. 8 Закону України «Про державну службу» державний службовець зобов`язаний виконувати рішення державних органів, накази (розпорядження), доручення керівників, надані на підставі та у межах повноважень, передбачених Конституцією та законами України. Згідно вказаної статті Закону, державні службовці виконують також інші обов`язки, визначені у положеннях про структурні підрозділи державних органів та посадових інструкціях, затверджених керівниками державної служби в цих органах.
Згідно з частиною другою статті 9 Закону України «Про державну службу», державний службовець зобов`язаний виконувати накази (розпорядження), доручення керівника, видані в межах його повноважень, крім випадків, передбачених частиною шостою цієї статті, якою встановлено, що державний службовець у разі виникнення у нього сумніву щодо законності виданого керівником наказу (розпорядження), доручення повинен вимагати його письмового підтвердження, після отримання якого зобов`язаний виконати такий наказ (розпорядження), доручення. Одночасно з виконанням такого наказу (розпорядження), доручення державний службовець зобов`язаний у письмовій формі повідомити про нього керівника вищого рівня або орган вищого рівня. У такому разі державний службовець звільняється від відповідальності за виконання зазначеного наказу (розпорядження), доручення, якщо його буде визнано незаконним у встановленому законом порядку, крім випадків виконання явно злочинного наказу (розпорядження), доручення.
Відповідно до частин сьомої, восьмої статті 9 Закону України «Про державну службу», якщо державний службовець виконав наказ (розпорядження), доручення, визнані у встановленому законом порядку незаконними, і не вчинив дій, зазначених у частині шостій цієї статті, він несе відповідальність за своє діяння відповідно до закону. Керівник у разі отримання вимоги державного службовця про надання письмового підтвердження наказу (розпорядження), доручення зобов`язаний письмово підтвердити або скасувати відповідний наказ (розпорядження), доручення в одноденний строк. У разі неотримання письмового підтвердження у зазначений строк наказ (розпорядження), доручення вважається скасованим.
Як зазначає апелянт 17.04.2019 Департамент підготував та направив заступнику голови Київської міської державної адміністрації Спасибка О.В. лист про те, що зустріч з уповноваженим представником позивача відбулася та, що відповідно в силу ст.16 Закону України «Про звернення громадян» Департамент позбавлений повноважень щодо розгляду скарги по суті.
Враховуючи викладене колегія суддів вважає, що суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про задоволення адміністративного позову.
Відповідно до пункту 30 рішення Європейського Суду з прав людини у справі "Hirvisaari v. Finland" від 27 вересня 2001 року рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя.
Згідно з пунктом 29 рішення Європейського Суду з прав людини у справі "Ruiz Torija v. Spain" від 9 грудня 1994 року статтю 6 п. 1 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи.
Відтак, доводи апеляційної скарги спростовують висновки суду першої інстанції викладені в оскаржуваному рішенні, прийнятому з порушенням норм матеріального та процесуального права, а також за неповного з`ясування обставин, що мають значення для правильного вирішення справи.
Враховуючи вищевикладене та проаналізувавши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що судом першої інстанції було неповно встановлено обставини справи та ухвалено рішення з порушенням норм процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи та є підставою для скасування рішення суду і ухвалення нової постанови про відмову у задоволенні позову.
Керуючись ст.ст. 310, 311, 315, 317, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд,

ПОСТАНОВИВ:
Апеляційну скаргу Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради задовольнити.
Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 23 червня 2020 року скасувати та прийняти постанову, якою в задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 до першого заступника директора Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради Яструбенко Олександра Васильовича, Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії, відмовити.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду у порядку та строки, визначені ст.ст. 329-331 КАС України.

Головуючий суддя:          

Судді: