ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
06 жовтня 2020 р.	Справа № 520/2975/2020	
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
Головуючого судді: Жигилія С.П.,
Суддів: Русанової В.Б. ,  Перцової Т.С. ,
за участю: секретаря судового засідання - Ващук Ю.О. 
розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Головного управління ДПС у Харківській області на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 27.05.2020 року (суддя Бідонько А.В.; м. Харків; повний текст рішення складено 04.06.2020) по справі № 520/2975/2020
за позовом  Товариства з обмеженою відповідальністю "ПОСТАЧ-КС"     
до  Головного управління ДПС у Харківській області ,  Державної податкової служби України                            
про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії,
ВСТАНОВИВ:
Товариство з обмеженою відповідальністю "ПОСТАЧ-КС" (далі також - позивач, ТОВ "ПОСТАЧ-К") звернулося до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління ДПС у Харківській області (далі також - відповідаі-1, ГУ ДПС у Харківській області),  Державної податкової служби України (далі також - відповідач-2, ДПС України), в якому просило суд:
- визнати протиправними та скасувати Рішення № 18443 комісії Головного управління ДПС у Харківській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації про відповідність Товариства з обмеженою відповідальністю “ПОСТАЧ-КС” критеріям ризиковості платника податку.
- зобов`язати Головне управління ДПС у Харківській області виключити Товариство з обмеженою відповідальністю “ПОСТАЧ-КС” з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості.
- визнати протиправними та скасувати Рішення № 1433285/41018847 від 03 січня 2020 року про відмову в реєстрації податкової накладної № 1 від 01 жовтня 2019 року;
- визнати протиправними та скасувати Рішення № 1433286/41018847 від 03 січня 2020 року про відмову в реєстрації податкової накладної № 3 від 07 жовтня 2019 року;
- визнати протиправними та скасувати Рішення № 1444401/41018847 від 27 січня 2020 року про відмову в реєстрації податкової накладної № 4 від 09 жовтня 2019 року;
- визнати протиправними та скасувати Рішення № 1444400/41018847 від 27 січня 2020 року про відмову в реєстрації податкової накладної № 5 від 10 жовтня 2019 року;
- визнати протиправними та скасувати Рішення № 1444402/41018847 від 27 січня 2020 року про відмову в реєстрації податкової накладної № 6 від 25 жовтня 2019 року;
- визнати протиправними та скасувати Рішення № 3 444403/41018847 від 27 січня 2020 року про відмову в реєстрації податкової накладної № 7 від 25 жовтня 2019 року;
- визнати протиправними та скасувати Рішення № 1444399/41018847 від 27 січня 2020 року про відмову в реєстрації податкової накладної № 8 від 25 жовтня 2019 року;
- визнати протиправними та скасувати Рішення № 1444404/41018847 від 27 січня 2020 року про відмову в реєстрації податкової накладної № 1 від 04 листопада 2019 року.
- визнати протиправними та скасувати Рішення № 1444405/41018847 від 27 січня 2020 року про відмову в реєстрації податкової накладної № 4 від 04 листопада 2019 року;
- визнати протиправними та скасувати Рішення № 1441925/41018847 від 21 січня 2020 року про відмову в реєстрації податкової накладної № 9 від 29 жовтня 2019 року;
- визнати протиправними та скасувати Рішення № 1445612/41018847 від 28 січня 2020 року про відмову в реєстрації податкової накладної № 2 від 11 листопада 2019 року;
- визнати протиправними та скасувати Рішення № 1444406/41018847 від 27 січня 2020 року про відмову в реєстрації податкової накладної № 3 від 14 листопада 2019 року;
- зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати податкову накладну №1 від 01 жовтня 2019 року на суму ПДВ 102 267 грн.;
- зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати податкову накладну №3 від 07 жовтня 2019 року на суму ПДВ 44 229, 24 грн.;
- зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати податкову накладну №4 від 09 жовтня 2019 року на суму ПДВ у розмірі 89 854, 38 грн.;
- зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати податкову накладну №5 від 10 жовтня 2019 року на суму ПДВ 150 026, 58 грн.;
- зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати податкову накладну №6 від 25 жовтня 2019 року на суму ПДВ 116 629, 92 грн,;
- зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати податкову накладну №7 від 25 жовтня 2019 року на суму ПДВ 541 181, 52 грн.;
- зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати податкову накладну №8 від 25 жовтня 2019 року на суму ПДВ 68 547, 88 грн.;
- зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати податкову накладну №9 від 29 жовтня 2019 року на суму ПДВ 581 821,60 грн.;
- зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати податкову накладну №1 від 04 листопада 2019 року на суму ПДВ 38 043, 72 грн.;
- зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати податкову накладну №4 від 04 листопада 2019 року на суму ПДВ 23 562 грн.;
- зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати податкову накладну №2 від 13 листопада 2019 року на суму ПДВ 325 040 грн.;
- зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати податкову накладну №3 від 14 листопада 2019 року на суму ПДВ 156 666, 67 грн.           
В обґрунтування позову позивач зазначив, що 05 лютого 2020 року ТОВ “ПОСТАЧ-КС” через електронний кабінет отримало Рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку № 18443 від 04 лютого 2020 року.  Відповідно до Рішення №18443 ТОВ “ПОСТАЧ-КС” відповідає п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку – підприємство та/або контрагент задіяні у проведені ризикових операцій. ТОВ “ПОСТАЧ-КС” вважає дане рішення на підставі якого його внесено до ризикових платників податку необґрунтованим, незаконним, винесеним без достатніх правових підстав. Зазначає також, що ТОВ “ПОСТАЧ-КС” здійснює законну підприємницьку діяльність, своєчасно сплачує податки та збори, співпрацює з реальними суб`єктами господарювання про, що свідчить вищевказане. З огляду на вищевказане є всі достатні підстави стверджувати, що контролюючий орган неправомірно включив позивача в перелік ризикових платників. Вважає, що зупинення реєстрації податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних суттєво впливає на правовий стан платників податків. Покупець товарів позбавляється права на формування податкового кредиту за рахунок відповідних сум, а продавець може зазнати небажаних для нього наслідків у вигляді проведення його позапланової перевірки. Крім того, зупинення реєстрації податкових накладних, спричиняє негативні наслідки для контрагентів Позивача та їх бажання вступати в ділові стосунки з ним, для господарської діяльності, ділової репутації тощо. Визнання контролюючим органом платника податків таким, що відповідає певному критерію ризиковості та внесення його до автоматизованої інформаційної системи «Податковий блок» - режим «Журнал ризикових платників», є безумовною підставою для проведення моніторингу та, як наслідок, зупинення реєстрації податкових накладних. Просив позовні вимоги задовольнити в повному обсязі.
ГУ ДПС в Харківській області подано відзив на позов, в якому просило у задоволенні позовних вимог відмовити, посилаючись на той факт, що з 1 лютого 2020 року діє новий Порядок зупинення реєстрації і накладних/розрахунків коригування. Це передбачено постановою Кабінету Міністрів від 11.12.2019 № 1165. Зазначений  порядок не передбачає судове оскарження Рішень про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям платника податку. Зазначає, що обов`язковою ознакою дій суб`єкта владних повноважень, які можуть бути оскаржені у суді, є те, що вони безпосередньо породжують певні правові наслідки до відповідних правовідносин і мають обов`язковий характер; зазначає, що дії контролюючого органу щодо внесення до Інтегрованої системи результатів засідання Комісії (за результатами, якої не приймалось рішення про відмову у реєстрації податкової накладної) не породжують правових наслідків для платників податків та не порушують їхні права; внесення до системи АІС «Податковий блок» податкової інформації щодо відповідності ТОВ критеріям ризиковості є одним із заходів щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на відповідача функцій та завдань.
Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 27 травня 2020 року адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "ПОСТАЧ-К" - задоволено у повному обсязі та у спосіб, визначений позивачем.
Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, Головним управлінням ДПС у Харківській області подано апеляційну скаргу в якій, посилаючись на його прийняття з порушенням норм матеріального і процесуального права, а саме: ст.ст. 61, 62, 71, 201 Податкового кодексу України, Порядку № 1165, ст.ст. 4, 5 КАС України, ст. 19 Конституції України, просить суд апеляційної інстанції скасувати рішення Харківського окружного адміністративного суду від 27.05.2020, прийнявши по справі постанову, якою у задоволенні позову ТОВ "ПОСТАЧ-К" відмовити.
Обґрунтовуючи вимоги апеляційної скарги відповідач-1 зазначає, що законодавством передбачено певний порядок виконання податковими органами своїх функцій щодо податкового контролю, що у правовідносинах, які розглядаються, визначений у формі перевірки наданих платником податків пояснень та документів щодо проведених ним операцій. Способом здійснення такого контролю є, зокрема, здійснення інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності контролюючих органів (пп. 62.1.2 п. 62.1 ст. 62 ПК України), що є комплексом заходів, що координується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій (п. 71.1. ст. 71 ПК України). Дана позиція викладена у постанові Верховного Суду 27.08.2019 у справі № 540/2077/18 та від 20.11.2019 по справі № 480/4006/18. Також відповідач посилається на відсутність судової практики Верховного Суду на користь платника по даній категорії справ. Не врахування вказаних обставин, на переконання відповідача, свідчить про формальний підхід суду першої інстанції до з`ясування фактичних обставин даної справи, а судове рішення ґрунтується виключно на правовій позиції позивача без урахування доводів та пояснень, наданих представником відповідача.
Позивачем подано відзив на апеляційну скаргу в якому, наполягаючи на законності та обґрунтованості рішення суду першої інстанції, просить залишити апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржуване рішення без змін.   
Сторони в судове засідання суду апеляційної інстанції не з`явились, про дату, час та місце апеляційного розгляду справи повідомлені у встановленому законом порядку.
Враховуючи, що в матеріалах справи достатньо письмових доказів для вирішення справи, а особиста участь сторін в судовому засіданні - не визнана судом обов`язковою, колегія суддів визнала можливим проводити апеляційний розгляд справи за відсутності сторін, без здійснення фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу у відповідності до ч. 4 ст. 229 Кодексу адміністративного судочинства України.
Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши, в межах апеляційної скарги, рішення суду першої інстанції та доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав. 
Судом встановлено, що Товариство з обмеженою відповідальністю “ПОСТАЧ-КС” є юридичною особою, зареєстрованою відповідно до Закону України “Про державну реєстрацію юридичних, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань" з присвоєнням ідентифікаційного коду юридичної особи 41018847, перебуває на обліку у Центральному управлінні Шевченківської Державної податкової інспекції (Шевченківський район м. Харкова) Головного управління ДФС у Харківській області, знаходиться за адресою: 61145. м. Харків, вул. Космічна, буд. 26 (т. 1 а.с. 21-39; 41-42).
Видами господарської діяльності Товариства з обмеженою відповідальність “ПОСТАЧ-КС”,  за кодами КВЕД є:  42.99 Будівництво інших споруд, н. в. і. у.; 46.11 Діяльність посередників у торгівлі сільськогосподарською сировиною, живими тваринами, текстильною сировиною та напівфабрикатами; 46.21 Оптова торгівля зерном, необробленим тютюном, насінням і кормами для тварин; 46.73 Оптова торгівля деревиною, будівельними матеріалами та санітарно-технічним обладнанням (основний); 46.90 Неспеціалізована оптова торгівля; 47.99 Інші види роздрібної торгівлі поза магазинами; 41.20 Будівництво житлових і нежитлових будівель.
Для здійснення господарської діяльності ТОВ “ПОСТАЧ-КС” орендує житлове приміщення, яке знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 у ФОП ОСОБА_1 , на підставі Договору оренди нежитлового приміщення від 03 травня 2019 року та Акту приймання передачі (т. 1 а.с. 48-50).
ТОВ “ПОСТАЧ-КС” має власний банківський рахунок № НОМЕР_1 у АТ КБ “ПРИВАТБАНК”, про що свідчить Довідка про відкриття рахунку (т. 1 а.с. 47).
В рамках здійснення господарської діяльності  підприємство позивача мало господарські  взаємовідносини з АТ “Укртрансгаз” Філія “Оператор газотранспортної системи України”.
13 червня 2019 року між ТОВ “ПОСТАЧ-КС” та АТ “Укртрансгаз” Філія “Оператор газотранспортної системи України” було укладено Договір про закупівлю товарів № 1906000111 (т.1 а.с. 93-96).
ТОВ “ПОСТАЧ-КС” з метою належного виконання Договору № 1906000111 придбало у ТОВ “УКРГАЗАВТОМАТИКА” на підставі Договору №2506/19 від 25 червня 2019 року товар, а саме лічильники газу (які в подальшому були продані АТ “Укртрансгаз”), про що свідчить: Рахунок – фактура № УГ-00000933 від 25 червня 2019 року; видаткова накладна № 702 від 27 вересня 2019 року; видаткова накладна № 756 від 04 жовтня 2019 року; рахунок – фактура № УГ-00000934 від 25 червня 2019 року; видаткова накладна № 777 від 07 жовтня 2019 року; рахунок – фактура № УГ-00000933 від 25 червня 2019 року; видаткова накладна № 776 від 07 жовтня 2019 року; видаткова накладна № 799 від 25 жовтня 2019 року; рахунок – фактура № УГ-00000934 від 25 червня 2019 року; видаткова накладна № 800 від 25 жовтня 2019 року; рахунок – фактура № УГ-00000935 від 25 червня 2019 року; видаткова накладна № 802 від 25 жовтня 2019 року; видаткова накладна № 803 від 04 листопада 2019 року; видаткова накладна № 746 від 04 жовтня 2019 року.  (т. 1 а.с. 100-112).
В ході розгляду справи судом встановлено, що ТОВ “ПОСТАЧ-КС” не оплатило за поставлений товар ТОВ “УКРГАЗАВТОМАТИКА”, оскільки відповідно до умов Договору № 2506/19, покупець здійснює оплату після поставки продавцем всього обсягу товарів. Отже, обов`язок оплатити товар у ТОВ “ПОСТАЧ-КС”  не настав.
За Договором № 1906000111 ТОВ “ПОСТАЧ-КС” виконало свої зобов`язання та здійснило поставку товару – лічильники газу, що підтверджується копіями наступних документів: видатковою накладною № 57 від 01 жовтня 2019 року; товарно–транспортною накладною № Р57 від 01 жовтня 2019 року; видатковою накладною  № 59 від 07 жовтня 2019 року; товарно–транспортною накладною № Р59 від 07 жовтня 2019 року; рахунком на оплату № 108 від 09 жовтня 2019 року; видатковою накладною № 61 від 09 жовтня 2019 року; товарно–транспортною накладною № Р61 від 09 жовтня 2019 року; рахунком на оплату № 109 від 10 жовтня 2019 року; видатковою накладною № 60 від 10 жовтня 2019 року; товарно–транспортною накладною № Р60 від 10 жовтня 2019 року; рахунком на оплату № 110 від 25 жовтня 2019 року; видатковою накладною № 63 від 25 жовтня 2019 року; товарно–транспортною накладною № Р63 від 25 жовтня 2019 року; рахунком на оплату № 111 від 25 жовтня 2019 року; видатковою накладною № 64 від 25 жовтня 2019 року; товарно–транспортною накладною № Р64 від 25 жовтня 2019 року; рахунком на оплату № 112 від 25 жовтня 2019 року; видатковою накладною № 65 від 25 жовтня 2019 року; товарно–транспортною накладною № Р65 від 25 жовтня 2019 року; рахунком на оплату № 113 від 04 листопада 2019 року; видатковою накладною № 67 від 29 жовтня 2019 року; товарно–транспортною накладною № Р67 від 29 жовтня 2019 року; рахунком на оплату № 114 від 04 листопада 2019 року; видатковою накладною № 69 від 04 листопада 2019 року; товарно–транспортною накладною № Р692 від 04 листопада 2019 року (т.1 а.с. 113-137).
За результатами фінансово-господарської діяльності ТОВ “ПОСТАЧ-КС”, відповідно до ст. 187.1 ПКУ (за першою подією – відвантаження товару), склало та надіслало для реєстрації у Єдиному реєстрі податкових накладних податкові накладні (т.1 а.с. 138-146): № 1 від 01 жовтня 2019 року на суму 613 602 грн., у тому числі ПДВ 102 267 грн.; № 3 від 07 жовтня 2019 року на суму 265 375, 44 грн., у тому числі ПДВ 44 229, 24 грн.; № 4 від 09 жовтня 2019 року на суму 539126,28 грн., у т. ч. ПДВ у розмірі 89854,38грн.; № 5 від 10 жовтня 2019 року на суму 900 159, 48 грн., у тому числі ПДВ 150 026, 58 грн.; № 6 від 25 жовтня 2019 року на суму 699 779, 52 грн., у тому числі ПДВ 116 629, 92 грн.; № 7 від 25 жовтня 2019 року на суму 3 247 089, 12 грн., у тому числі ПДВ 541181,52грн.; № 8 від 25 жовтня 2019 року на суму 411 287, 28 грн., у тому числі ПДВ 68 547, 88 грн.; № 1 від 04 листопада 2019 року на суму 22 262 32 грн., у тому числі ПДВ 38043,72 грн.; № 4 від 04 листопада 2019 року на суму 141 372 грн., у тому числі ПДВ 23 562 грн.
Як вбачається із Квитанцій № 9256294418, № 9256280085, № 9256279203, № 9256306535   від 31 жовтня 2019 року, № 9270748470, № 9270745717, №9270750940  від 14 листопада 2019 року, № 9281351325 від 26 листопада 2019 року, № 9287001500 від 29 листопада 2019 року вказані податкові накладні № 1 від  01 жовтня  2019 року та № 3 від 07 жовтня 2019 року,  № 4 від 09 жовтня 2019 року, № 5 від  10 жовтня  2019 року прийняті, № 6, № 7, № 8  від 25 жовтня 2019 року, № 1 від 04 листопада 2019 року, однак їх реєстрація зупинена (т. 1 а.с. 147-163). Підставою для зупинення реєстрації податкових накладних суб`єктом владних повноважень вказано наступне: “відповідно до пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України реєстрація ПН/РК в ЄРПН зупинена. ПН/РК відповідає вимогам пп. 1.6 п. 1 “Критеріїв ризиковості платника податку”. 
Підприємству позивача запропоновано надати пояснення та/або копії документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному державному реєстрі податкових накладних. 
З метою відновлення реєстрації в ЄРПН вищезазначених податкових накладних, ТОВ "ПОСТАЧ-КС" було надіслано повідомлення № № 1, 2 від 24 грудня 2019, № № 1-7 від 20 січня 2020 року про надання пояснень та копій документів щодо податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрацію яких зупинено та надано документи первинного бухгалтерського обліку, зокрема: договір оренди нежитлового приміщення від 03 травня 2019 року, акт приймання – передачі до Договору від 03 травня 2019 року;           договори на закупівлю товарів, рахунки-фактури, рахунки на оплату, видаткові накладні, товарно-транспортні накладні.
За результатами розгляду наданих ТОВ «Постач-КС» пояснень та документів, Комісією ГУ ДПС в Харківській області прийняті Рішення (т. 1 а.с. 164-172):
- № 1433285/41018847 від 03 січня 2020 року про відмову в реєстрації податкової накладної № 1 від 01 жовтня 2019 року;
-№ 1433286/41018847 від 03 січня 2020 року про відмову в реєстрації податкової накладної № 3 від 07 жовтня 2019 року;
-№ 1444401/41018847 від 27 січня 2020 року про відмову в реєстрації податкової накладної № 4 від 09 жовтня 2019 року;
-№ 1444400/41018847 від 27 січня 2020 року про відмову в реєстрації податкової накладної № 5 від 10 жовтня 2019 року;
-№ 1444402/41018847 від 27 січня 2020 року про відмову в реєстрації податкової накладної № 6 від 25 жовтня 2019 року;
-№ 1444403/41018847 від 27 січня 2020 року про відмову в реєстрації податкової накладної № 7 від 25 жовтня 2019 року;
-№ 1444399/41018847 від 27 січня 2020 року про відмову в реєстрації податкової накладної № 8 від 25 жовтня 2019 року;
-№ 1444404/41018847 від 27 січня 2020 року про відмову в реєстрації податкової накладної № 1 від 04 листопада 2019 року;
-№ 1444405/41018847 від 27 січня 2020 року про відмову в реєстрації податкової накладної № 4 від 04 листопада 2019 року.
Також в ході розгляду справи судом встановлено, що 14 серпня 2019 року між ТОВ “ПОСТАЧ-КС” та АТ “Укртрансгаз” Філія “Оператор газотранспортної системи України” було укладено Договір про закупівлю товарів № 1908000116 (т.1 а.с. 173-176).
ТОВ “ПОСТАЧ-КС” з метою належного виконання Договору № 1906000116 придбало у ТОВ “УКРГАЗАВТОМАТИКА” на підставі Договору №2506/19 від 25 червня 2019 року товар, а саме лічильники газу (які в подальшому були продані АТ “Укртрансгаз”), про що свідчить Рахунок – фактура №УГ-00001108 від 31 липня 2019 року, Видаткова накладна № 798 від 28 жовтня 2019 року (т.1 а.с. 188-189).
За Договором № 1906000116 ТОВ “ПОСТАЧ-КС” виконало свої зобов`язання та здійснило поставку товару – лічильники газу, що підтверджується: видатковою накладною № 62 від 29 жовтня 2019 року; товарно–транспортною накладною № Р62 від 29 жовтня 2019 року (т.1 а.с. 190-191).
За результатами фінансово-господарської діяльності ТОВ “ПОСТАЧ-КС”, відповідно до    ст. 187.1 ПКУ (за першою подією – відвантаження товару), склало та надіслало для реєстрації у Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну № 9 від 29 жовтня 2019 року на суму 3 490 929, 60 грн., у тому числі ПДВ 581 821,60 грн. (т.1 а.с. 192).
Як вбачається із Квитанції № 9270751234 від 14 листопада 2019 року, вказана податкова накладна № 9 від  29 жовтня  2019 року прийнята, однак її реєстрація зупинена (т.1 а.с. 193). Підставою для зупинення реєстрації податкової накладної суб`єктом владних повноважень вказано: “відповідно до пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України реєстрація ПН/РК від 29.10.2019 № 9 в ЄРПН зупинена. ПН/РК відповідає вимогам пп. 1.6 п. 1 “Критеріїв ризиковості платника податку”. Позивачу запропоновано надати пояснення та/або копії документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному державному реєстрі податкових накладних. 
Платником надіслано пояснення стосовно податкової накладної  № 9 від 29 жовтня 2019 року, що підтверджується Повідомленням про подання пояснень та копій документів щодо податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрацію яких зупинено № 3 від 20 січня 2020 року (т. 1 а.с. 194) та надано документи первинного бухгалтерського обліку: договір оренди нежитлового приміщення від 03 травня 2019 року; акт приймання – передачі до Договору від 03 травня 2019 року; договір про закупівлю товарів № 1906000116 від 14 серпня 2019 року; договір № 2506/19 від 25 червня 2019 року; рахунок – фактуру № УГ-00001108 від 31 липня 2019 року; видаткову накладну № 798 від 28 жовтня 2019 року; видаткову накладну № 62 від 29 жовтня 2019 року; товарно–транспортну накладну № Р62 від 29 жовтня 2019 року.
В ході розгляду справи судом також встановлено, що ТОВ “ПОСТАЧ-КС” з метою належного виконання Договору № 1906000116 придбало необхідний товар у ТОВ “ДП УКРГАЗТЕХ” на підставі Договору № 1017/19 від 25 жовтня 2019 року (т. 1 а.с. 195-196), а саме: перетворювачі температури (які в подальшому були продані АТ “Укртрансгаз”) про, що свідчить Видаткова накладна № ДП 000000639 від 11 листопада 2019 року (т.1 а.с. 198).
Підприємством позивача оплачено поставлений товар, про що свідчить Виписка з банківського рахунку, копія якої міститься в матеріалах справи (т. 1 а.с. 199).
ТОВ “ПОСТАЧ-КС” виконало свої зобов`язання за Договором № 1906000116 та здійснило поставку товару – лічильники газу, що підтверджується первинними документами, копії яких містяться в матеріалах справи: видатковою накладною № 66 від 11 листопада 2019 року; товарно – транспортною накладною № Р66 від 11 листопада 2019 року (т. 1 а.с. 200-201).
За результатами фінансово-господарської діяльності ТОВ “ПОСТАЧ-КС”, відповідно до  вимог ст. 187.1 ПКУ (за першою подією – відвантаження товару), склало та надіслало для реєстрації у Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну № 2 від 11 листопада 2019 року на суму 1 950 240 грн., у тому числі ПДВ 325 040 грн. 
Як вбачається із Квитанції № 9283174986 від 27 листопада 2019 року, вказана податкова накладна № 2 від  11 листопада  2019 року прийнята, однак її реєстрація зупинена. Підставою для зупинення реєстрації податкової накладної суб`єктом владних повноважень вказано, що відповідно до пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України реєстрація ПН/РК від 11.11.2019 № 2 в ЄРПН зупинена. ПН/РК відповідає вимогам пп. 1.6 п. 1 “Критеріїв ризиковості платника податку. Підприємству запропоновано надати пояснення та/або копії документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному державному реєстрі податкових накладних. 
Судом встановлено, що підприємство позивача надіслало пояснення стосовно податкової накладної  № 2 від 11 листопада 2019 року, що підтверджується Повідомленням про подання пояснень та копій документів щодо податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрацію яких зупинено № 1 від 22 січня 2020 року та надано документи первинного бухгалтерського обліку (т. 1 а.с. 204): договір оренди нежитлового приміщення від 03 травня 2019 року; акт приймання – передачі до Договору від 03 травня 2019 року; договір про закупівлю товарів №1906000116 від 14 серпня 2019 року; договір № 1017/19 від 25 жовтня 2019 року; видаткова накладна № ДП 000000639 від 11 листопада 2019 року; виписка з банківського рахунку; видаткова накладна № 66 від 11 листопада 2019 року; товарно – транспортна накладна № Р66 від 11 листопада 2019 року.
За результатами розгляду наданих позивачем пояснень та документів, Комісією ГУ ДПС в Харківській області прийнято Рішення № 1441925/41018847 від 21 січня 2020 року та  №1445612/41018847 від 28 січня 2020 року про відмову в реєстрації податкових накладних № 9 від 29 жовтня 2019 року та № 2 від 11 листопада 2019 року (т. 1 а.с. 205-206).
Крім того, судом встановлено, що 29 жовтня 2019 року ТОВ “ПОСТАЧ-КС” уклало з АТ “Українська залізниця” в особі Регіональної філії “Південна залізниця” акціонерного товариства “Українська залізниця” Структурний підрозділ “Служба організації та проведення закупівель” Договір поставки №П/Нх- 191508/Ию (т.1 а.с. 207-209).
ТОВ “ПОСТАЧ-КС” з метою належного виконання Договору № П/Нх- 191508/Ию придбала необхідний товар у ТОВ “Буд-Індустрія “ЗОДЧИЙ” на підставі Договору № 175 від 30 жовтня 2019 року, про що свідчить складені документи, копії яких містяться в матеріалах справи (т. 1 а.с. 210-218): рахунок № 572 від 29 жовтня 2019 року; видаткова накладна № 497 від 12 листопада 2019 року; товарно – транспортна накладна № 497 від 12 листопада 2019 року; платіжне доручення № 228 від 01 листопада 2019 року; платіжне доручення № 229 від 07 листопада 2019 року; виписка з банківського рахунку.
ТОВ “ПОСТАЧ-КС” виконало свої зобов`язання за Договором №П/Нх- 191508/Ию та здійснило поставку товару, що підтверджується видатковою накладною № 68 від 14 листопада 2019 року та товарно – транспортною накладною № 68 від 14 листопада 2019 року, копії яких містяться в матеріалах справи (т. 1 а.с. 219-220).
За результатами фінансово-господарської діяльності ТОВ “ПОСТАЧ-КС”, відповідно до  ст. 187.1 ПКУ (за першою подією – відвантаження товару), склало та надіслало для реєстрації у Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну № 3 від 14 листопада 2019 року на суму 783 333,33 грн., у тому числі ПДВ 156 666, 67 грн. (т. 1 а.с. 221)
Як вбачається із Квитанції № 9287012347 від 29 листопада 2019 року, вказана податкова накладна № 3 від  14 листопада  2019 року прийнята, однак її реєстрація зупинена (т. 1 а.с. 2220. Підставою для зупинення реєстрації податкової накладної суб`єктом владних повноважень зазначено наступне: “відповідно до пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України реєстрація ПН/РК від 14.11.2019 № 3 в ЄРПН зупинена. ПН/РК відповідає вимогам пп. 1.6 п. 1 “Критеріїв ризиковості платника податку”. Позивачу запропоновано надати пояснення та/або копії документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному державному реєстрі податкових накладних. 
Позивачем були надіслані пояснення стосовно податкової накладної  № 3 від  14 листопада  2019 року, що підтверджується повідомленням про подання пояснень та копій документів щодо податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрацію яких зупинено №  2 від 21 січня 2020 року та надано документи первинного бухгалтерського обліку (т. 1 а.с. 223): договір оренди нежитлового приміщення від 03 травня 2019 року; акт приймання – передачі до Договору від 03 травня 2019 року; договір поставки №П/Нх- 191508/Ию. Від 29 жовтня 2019 року; договір № 175 від 30 жовтня 2019 року; рахунок № 573 від 29 жовтня 2019 року; видаткова накладна № 497 від 12 листопада 2019 року; товарно – транспортна накладна № 497 від 12 листопада 2019 року; платіжне доручення № 228 від 01 листопада 2019 року; платіжне доручення № 229 від 07 листопада 2019 року; виписка з банківського рахунку; видаткова накладна № 68 від 14 листопада 2019 року; товарно – транспортна накладна № 68 від 14 листопада 2019 року.
За результатами розгляду наданих Позивачем пояснень та документів, Комісією ГУ ДПС в Харківській області прийнято Рішення № 1444406/41018847 від 27 січня 2020 року про відмову в реєстрації податкової накладної № 3 від 14 листопада 2019 року (т. 1 а.с. 224).
Крім того, 05 лютого 2020 року ТОВ “ПОСТАЧ-КС” через електронний кабінет отримало Рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку № 18443 від 04 лютого 2020 року, відповідно до якого ТОВ “ПОСТАЧ-КС” відповідає п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку – підприємство та/або контрагент задіяні у проведені ризикових операцій (т.1 а.с. 27)
Не погоджуючись із вищезазначеними рішеннями про відмову у реєстрації податкових накладних, а також із рішенням, на підставі якого ТОВ "ПОСТАЧ-КС" внесено до ризикових платників податку, позивач оскаржив їх до суду.
Приймаючи рішення про задоволення позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що контролюючим органом не доведено наявності підстав для зупинення реєстрації податкових накладних у ЄРПН. Разом з цим, зважаючи на наявність передбачених законодавством документів, які свідчать про проведення господарських операцій, та на те, що такі документи були надані контролюючому органу, останній не мав правових підстав для відмови позивачу у реєстрації податкових накладних.
Також суд першої інстанції дійшов висновку, що Рішення № 18443 податкового органу від 04.02.2020 року про включення ТОВ “ПОСТАЧ-КС” до переліку ризикових платників податків як підприємство яке відповідає критеріям ризиковості платника податку – є протиправним та таким, що винесено всупереч вимогам чинного законодавства, з огляду на відсутність інформації, яка б свідчила про проведення ризикових операцій Товариства з обмеженою відповідальністю "Постач -КС".
Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та висновкам суду першої інстанції, колегія суддів виходить з такого.
Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, з таких підстав.
За змістом підпункту "б" пункту 185.1 статті 185 Податкового кодексу України об`єктом оподаткування є операції платників податку з постачання послуг, місце постачання яких розташоване на митній території України, відповідно до статті 186 цього Кодексу.
Пунктом 187.1 статті 187 Податкового кодексу України визначено, що датою виникнення податкових зобов`язань з постачання товарів/послуг вважається дата, яка припадає на податковий період, протягом якого відбувається будь-яка з подій, що сталася раніше: а) дата зарахування коштів від покупця/замовника на банківський рахунок платника податку як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню, а в разі постачання товарів/послуг за готівку - дата оприбуткування коштів у касі платника податку, а в разі відсутності такої - дата інкасації готівки у банківській установі, що обслуговує платника податку; б) дата відвантаження товарів, а в разі експорту товарів - дата оформлення митної декларації, що засвідчує факт перетинання митного кордону України, оформлена відповідно до вимог митного законодавства, а для послуг - дата оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку.
Відповідно до абзацу першого пункту 201.1 статті 201 Податкового кодексу України, на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.
Абзацами першим, другим пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу України визначено, що при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою. Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.
Відповідно до пункту 2 Постанови Кабінету Міністрів України "Про затвердження Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних" №1246 від 29.12.2010 року (далі - Порядок №1246), податкова накладна - електронний документ, який складається платником податку на додану вартість (далі платник податку) відповідно до вимог Податкового кодексу України в електронній формі у затвердженому в установленому порядку форматі (стандарті) та надсилається для реєстрації.
Згідно пункту 12 Порядку № 1246, після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки: відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту); чинності електронного цифрового підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192 та пунктом 201.10 статті 201 Кодексу; наявності помилок під час заповнення обов`язкових реквізитів відповідно до пункту 201.1 статті 201 Кодексу; наявності суми податку на додану вартість відповідно до пунктів 2001.3 і 2001.9 статті 2001 Кодексу (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня 2015 р.); наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується; факту реєстрації/зупинення реєстрації/відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами; наявності підстав для зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування; дотримання вимог Законів України "Про електронний цифровий підпис", "Про електронні документи та електронний документообіг" та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.
Положеннями пункту 13 Порядку №1246 встановлено, що за результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція).
Аналогічні приписи містить пункт 201.16 статті 201 Податкового кодексу України, згідно яких реєстрація податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.
Колегія суддів зазначає, що на час складання позивачем спірних податкових накладних та прийняття контролюючим органом рішення про зупинення їх реєстрації, механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних був визначений Порядком зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 21.02.18 №117 (надалі - Порядок №117).
Згідно з пунктом 5 Порядку №117, податкова накладна/розрахунок коригування, які підлягають моніторингу, перевіряються на відповідність критеріям ризиковості платника податку, критеріям ризиковості здійснення операцій та показникам позитивної податкової історії платника податку.
Пунктами 6, 7 Порядку №117 визначено, що у разі коли за результатами моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає критеріям ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної / розрахунку коригування зупиняється. У разі коли за результатами моніторингу податкова накладна / розрахунок коригування відповідають критеріям ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної / розрахунку коригування, складених платником податку, який має позитивну податкову історію платника податку, реєстрація таких податкової накладної / розрахунку коригування зупиняється.
Відповідно до пункту 12 Порядку №117 у разі зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі контролюючий орган протягом операційного дня надсилає (в електронній формі у текстовому форматі) в автоматичному режимі платнику податку квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування. Така квитанція є підтвердженням зупинення такої реєстрації.
Пунктом 13 Порядку №117 передбачено, що у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування зазначаються: 1) номер та дата складання податкової накладної/розрахунку коригування; 2) порядковий номер, номенклатура товарів/послуг продавця, код товару згідно з УКТЗЕД/послуги згідно з Державним класифікатором продукції та послуг, зазначені у податковій накладній/розрахунку коригування, реєстрація яких зупинена; 3) критерій(ї) ризиковості платника податку та/або критерій(ї) ризиковості здійснення операцій, на підставі якого (их) зупинено реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі, із розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку; 4) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі.
Наведені норми дають підстави для висновку, що законодавець встановлює перелік обов`язкової для фіксації в рамках квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної інформації. Без деталізації такого роду інформації відповідна квитанція не може вважатися належним чином оформленою.
Так, квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної повинна фіксувати: 1) порядковий номер та дату складення податкової накладної; 2) конкретний критерій або ж критерії, на підставі яких було здійснено зупинення реєстрації податкової накладної; 3) пропозицію про надання платником податків пояснень та/або перелік конкретних документів, що є достатніми для прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної.
Відповідно до змісту пункту 10 Порядку №117 критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку, визначає ДФС та надсилає на погодження Мінфіну в електронній формі через систему електронної взаємодії органів виконавчої влади.
У спірний період Критерії ризиковості платника податку та Критерії ризиковості здійснення операцій були визначені листом ДФС України від 07 серпня 2019 року № 1962/99-99-29-01-01.
Зі змісту долучених до матеріалів справи копій квитанцій судом встановлено, що контролюючим органом сформовано висновок про відповідність перелічених вище податкових накладних, складених позивачем критеріям ризиковості платника податку, визначених пп. 1.6 п.1 "Критеріїв ризиковості платника податку".
Оцінюючи наведені доводи контролюючого органу, слід зазначити, що підпунктом 1.6 пункту 1 листа ДФС від 07 серпня 2019 року № 1962/99-99-29-01-01 "Критерії ризиковості платника податку" визначені критерії ризиковості платника податків, а саме комісії головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС можуть розглядати питання щодо встановлення ризиковості платника податків у таких випадках: керівник платника податку та/або головний бухгалтер, та/або особа, що має право підпису, згідно з даними Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, зареєстровані (перереєстровані) за адресою, що знаходиться на тимчасово окупованих територіях у Донецькій та Луганській областях і тимчасово окупованій території, в розумінні Закону України "Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України"; платник податку - юридична особа, який не має відкритих рахунків у банківських установах, крім рахунків в органах Державної казначейської служби України (крім бюджетних установ); платник податку, посадова особа та/або засновник якого був посадовою особою та/або засновником суб`єкта господарювання, якого ліквідовано за процедурою банкрутства протягом останніх трьох років; платником податку не подано контролюючому органу податкову звітність з податку на додану вартість за два останні звітні періоди всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та абзацу першого пункту 49.2 і пункту 49.18 статті 49 Податкового кодексу України; платником податку на прибуток не подано контролюючому органу фінансову звітність за останній звітний період всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та пункту 46.2 статті 46 Податкового кодексу України (далі - Кодекс); в органах ДФС наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі поточної діяльності при реалізації покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданій на реєстрацію податковій накладній / розрахунку коригування.
Таким чином, пп. 1.6 п. 1 Критеріїв ризиковості платника податку визначено перелік обставин, за наявності яких комісії головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС можуть розглядати питання щодо встановлення ризиковості платника податку.
Однак, надіслані позивачу квитанції містять лише загальні посилання на підпункт 1.6 пункту 1 Критеріїв ризиковості платника податку без деталізації критерію, якому відповідає платник податків.
Крім цього, колегія суддів зауважує, що квитанції про зупинення реєстрації податкових накладних не містять конкретного переліку документів, які, на думку контролюючого органу, необхідно надати, а лише запропоновано надати пояснення та/або копії документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію ПН/РК в ЄРПН.
За таких обставин, колегія суддів вважає, що контролюючим органом не доведено наявності підстав для зупинення реєстрації податкових накладних у ЄРПН.
До того ж, суд звертає увагу на те, що листи міністерств, інших органів виконавчої влади не є нормативно-правовими актами у розумінні статті 117 Конституції України, а відтак не є джерелом права відповідно до статті 7 Кодексу адміністративного судочинства України і не можуть бути підставою для прийняття рішення суб`єктом владних повноважень.
Слід також врахувати, що акти, які затверджують критерії ризиковості платників податку та здійснення операцій мають на меті закріплення норм права, які зачіпають права, свободи й законні інтереси платників податків, а відтак підлягають обов`язковій реєстрації у порядку, визначеному діючим законодавством.
Отже, зупинення реєстрації податкових накладних на підставі критеріїв ризиковості, встановлених листом ДФС, порушує принцип правової визначеності та передбачуваності, а, відтак, є неправомірним.
Подібні правові висновки щодо правозастосування у даній категорії спорів викладено у численних постановах Верховного Суду, зокрема, у постанові від 2 квітня 2019 року у справі № 822/1878/18, постанові від 21 травня 2019 року у справі № 815/2791/18, постанові від 9 липня 2019 року у справі №140/2093/18, постанові від 30 липня 2019 року у справі №320/6312/18.
Згідно із пунктом 3 Порядку прийняття рішень про реєстрацію / відмову в реєстрації податкових накладних, затвердженого наказом Міністерства фінансів України 12 грудня 2019 року за № 520 комісія регіонального рівня протягом п`яти робочих днів, що настають за днем отримання пояснень та копій документів, поданих відповідно до пункту 4 цього Порядку, приймає рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі та надсилає його платнику податку в порядку, встановленому статтею 42 Кодексу.
У разі зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі платник податку має право подати копії документів та письмові пояснення стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі (пункт 4 Порядку № 520).
Пунктом 5 Порядку № 520 визначено перелік документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі, може включати: договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм і галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством.
Відповідно до пункту 6 Порядку № 520 письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 5 цього Порядку, платник податку має право подати до контролюючого органу протягом 365 календарних днів, що настають за датою виникнення податкового зобов`язання, відображеного в податковій накладній / розрахунку коригування.
В ході розгляду справи встановлено, що після зупинення реєстрації ПН/РК позивачем були подані документи, передбачені пунктом 14 Порядку №117, для прийняття рішення про їх реєстрацію в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Такими документами, в силу п.14 Порядку №117 є договори з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлені повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; інші документи, наявність яких передбачена договором та/або законодавством.
При цьому, судом встановлено, що подані позивачем для реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування документи не мають дефекту форми, змісту або походження, які в силу частини другої статті 9 Закону України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність", пункту 2.4 Положення про документальне забезпечення записів у бухгалтерському обліку, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 24 травня 1995 року № 88, спричинили б втрату первинними документами юридичної сили, та підтверджують факт здійснення господарських операцій.
Крім того, колегія суддів враховує, що у якості підстави для відмови у реєстрації податкових накладних у ЄРПН зазначено ненадання платником податку копій документів, а саме: первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності первинних типових форм та галузевої специфіки, накладні, документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачена договором та /або законодавством.
Судом першої інстанції обґрунтовано не прийнято такі посилання контролюючого органу з огляду на те, що квитанції про зупинення реєстрації податкових накладних не містили конкретизованих відомостей ані про критерій ризиковості платника податків, ані щодо пропозиції надати конкретні документи, які б були достатніми для реєстрації податкових накладних.
Разом з цим, можливість надання платником податків вичерпного переліку документів на підтвердження правомірності формування та подання податкової накладної прямо залежить від чіткого визначення фіскальним органом конкретного виду критерію оцінки ступеня ризиків. Вживання податковим органом загального посилання на підпункт 1.6 пункту 1 Критеріїв оцінки, без наведення відповідного підпункту, є неконкретизованим та призводить до необґрунтованого обмеження права платника податків бути повідомленим про необхідність надання документів за вичерпним переліком, відповідно до критерію зупинення реєстрації податкової накладної, а не будь-яких на власний розсуд. Відтак, невиконання податковим органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акта індивідуальної дії призводить до його протиправності.
Даний висновок узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, викладеною, у постановах від 23 жовтня 2018 року у справі №822/1817/18, від 04 грудня 2018 року у справі № 821/1173/17.
З огляду на встановлені у справі фактичні обставини та досліджені докази, колегія суддів вважає вірним та обґрунтованим висновок суду першої інстанції про протиправність спірних рішень контролюючого органу про відмову у реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, оскільки платником податків надано всі необхідні документи, які засвідчують факт здійснення господарських операцій за податковими накладними, у реєстрації яких відмовлено.
Відповідно до абзацу третього пункту 28 Порядку №117 податкова накладна / розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструється у день настання однієї з таких подій: набрання рішенням суду законної сили про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі.
Так само, пунктом 20 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 №1246, визначено, що у разі надходження до ДФС рішення суду про реєстрацію або скасування реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування, яке набрало законної сили, такі податкові накладні та/або розрахунки коригування реєструються після проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), або їх реєстрація скасовується. При цьому датою реєстрації або скасування реєстрації вважається день, зазначений в такому рішенні, або день набрання законної сили рішенням суду.
Таким чином, апеляційний суд погоджується з висновками суду першої інстанції щодо необхідності відновлення порушеного права позивача шляхом зобов`язання ДФС України зареєструвати подані позивачем податкові накладні в ЄРПН датою їх подання.
При цьому, перевіряючи рішення суду першої інстанції у межах апеляційної скарги, судова колегія також зазначає, що відповідно до Рекомендації Комітету Міністрів Ради Європи № R(80)2 стосовно здійснення адміністративними органами влади дискреційних повноважень, прийнятої Комітетом Міністрів 11.03.1980 р. на 316-й нараді, під дискреційними повноваженнями слід розуміти повноваження, які адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду, тобто, коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за даних обставин.
Тож, застосування в цій справі способу захисту порушеного права позивача шляхом зобов`язання ДФС України зареєструвати подану позивачем податкову накладну в ЄРПН не є втручанням в його дискреційні повноваження та відповідає завданням адміністративного судочинства, регламентованим ст. 2 КАС України.
Аналогічний підхід щодо обрання способу захисту порушеного права застосовано Верховним Судом у постановах від 31.01.2018 у справі №  825/849/17 та від 06.03.2018 у справі № 826/4475/16.
Разом з тим, у рішенні від 30.01.2003 N 3-рп/2003 Конституційний Суд України зазначив, що правосуддя за своєю суттю визнається таким лише за умови, що  воно відповідає вимогам  справедливості  і  забезпечує ефективне поновлення в  правах.
Крім того, у рішенні від 10.04.2008 у справі "Вассерман проти Росії" Європейський суд з прав людини також наголосив на тому, що засіб юридичного захисту, якого вимагає стаття 13, має бути "ефективним" як з практичної, так і з правової точки зору, тобто таким, що або запобігає стверджуваному порушенню чи його повторенню в подальшому, або забезпечує адекватне відшкодування за те чи інше порушення, яке вже відбулося.
Стосовно позовних вимог в частині визнання протиправними та скасувати Рішення №18443 комісії Головного управління ДПС у Харківській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації про відповідність Товариства з обмеженою відповідальністю “ПОСТАЧ-КС” критеріям ризиковості платника податку та зобов`язання Головне управління ДПС у Харківській області виключити Товариство з обмеженою відповідальністю “ПОСТАЧ-КС” з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості, колегія суддів зазначає наступне.
Матеріали справи свідчать, що Рішенням №18443 від 04.02.2020 Головного управління ДПС у Харківській області про відповідність /невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості  платника податку ТОВ "Постач-КС" встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості.  (т. 1 а.с. 27)
Функціонування Єдиного реєстру податкових накладних (далі за текстом ЄРПН) відбувається в автоматизованому режимі за правилами, визначеними Порядком ведення єдиного реєстру податкових накладних, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 №1246 (далі за текстом - Порядок №1246), а також Порядком електронного адміністрування податку на додану вартість, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 16.10.2014 (далі за текстом - Порядок №569).
Зокрема, п. 12 Порядку №1246 передбачено, що саме в автоматизованому режимі здійснюється перевірка одержаної від платника податків податкової накладної на предмет наявності підстав для зупинення реєстрації.
Відповідно до п.п. 201.16 ст. 201 ПК України реєстрація податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.
Постановою КМУ № 1165 від 11 грудня 2019 року “Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних” (далі Порядок № 1165), яка набрала чинності з 01.02.2020 року, визначено механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі (далі - комісії контролюючих органів), права та обов`язки їх членів.
За визначенням п. 2 Порядку № 1165 автоматизований моніторинг відповідності податкової накладної/розрахунку коригування критеріям оцінки ступеня ризиків - сукупність заходів та методів, що застосовуються контролюючим органом для виявлення ознак наявності ризиків порушення норм податкового законодавства за результатами проведення автоматизованого аналізу наявної в інформаційних системах контролюючих органів податкової інформації.
Відповідно до п. 6 та п.7 Порядку № 1165 у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється. Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня. У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку. Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення. Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення (додаток 4). У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку. У разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку. Комісія регіонального рівня постійно проводить моніторинг щодо відповідності/невідповідності платників податку критеріям ризиковості платника податку.
У разі коли за результатами автоматизованого моніторингу податкової накладної/розрахунку коригування встановлено, що відображена в них операція відповідає хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.
Додатком 4 до Порядку зупинення реєстрації № 1165 встановлена форма рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, в якій зазначено, що рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку.
З положень наведених норм чинного законодавства України чітко та однозначно слідує, що прийняття контролюючим органом рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку змінює правовий режим моніторингу реєстрації податкових накладних в ЄРПН, з абсолютною невідворотністю призводить до зупинення реєстрації будь-якої складеної цією особою податкової накладної в ЄРПН, а відтак спірне рішення Комісії регіонального рівня може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку.
Більш того, колегія суддів звертає увагу на те, що абз. 14 п. 6 Порядку № 1165 визначено, що у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.
Зазначене свідчить, що положеннями Порядку № 1165, на відміну від раніше існуючого Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою КМ України від 21.02.2018 №117, передбачено право на оскарження рішення податкового органу щодо включення платника податків до реєстру платників податків.
З огляду на вищенаведене, твердження відповідача про зворотне є необґрунтованим та таким, що суперечить приписам Порядку № 1165.
Дослідивши зміст спірного рішення №18443 від 04.02.2020 про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості колегією суддів встановлено, що нормативною підставою для його прийняття Комісією регіонального рівня зазначено пункт 6 та 8 Порядку №1165, фактичною - податкова інформація "підприємство та/або контрагент задіяні у проведенні ризикових операцій". При цьому не наведено ані змісту (розшифрування) самої податкової інформації, ризикових операцій та назв підприємств, що були задіяні в таких операціях.
Разом з цим, згідно із Порядком № 1165, в якості підстави, повинно бути зазначено відповідний пункт критеріїв ризиковості платника податку та у разі відповідності пункту 8 критеріїв ризиковості платника податку розшифровується, яка саме податкова інформація.
За змістом пункту 8 до критеріїв ризиковості платника податку, які є додатком 1 до Порядку № 1165, віднесено - у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній / розрахунку коригування.
В спірному рішенні в якості податкової інформації зазначено лише, що підприємство та\або контрагент задіяний у проведенні ризикових операцій.
При цьому, в ході розгляду справи відповідачем не надано будь-яких доказів, що у контролюючого органу наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарських операцій ТОВ "Постач -КС", зазначених в поданих для реєстрації податкових  накладних.
Також контролюючим органом не подано до ані до суду першої ані до суду апеляційної інстанцій жодних доказів провадження заявником господарської діяльності в умовах та обставинах, котрі характеризуються ознаками недодержання вимог чинного законодавства України.
У справі «Рисовський проти України» Європейський Суд з прав людини підкреслює особливу важливість принципу належного урядування. Цей принцип передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб. Зокрема, на державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок … і сприятимуть юридичній визначеності у цивільних правовідносинах, які зачіпають майнові інтереси. Державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов`язків. Ризик будь-якої помилки державного органу повинен покладатися на саму державу, а помилки не можуть виправлятися за рахунок осіб, яких вони стосуються.
Колегія суддів вважає, що не виклавши розшифрування податкової інформації, не навівши ризикових операцій та назв підприємств, що були задіяні в таких операціях, в спірному рішенні, як це передбачено п.8 Порядку № 1165, відповідач фактично діяв без дотримання власної процедури, не прозоро та у спосіб, що виключає можливість мінімізувати ризик помилки у спірних відносинах.
Згідно з п. 2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Обов`язок доведення відповідності оскарженого рішення (діяння) закону за критеріями п. 2 ч. 2 КАС України, який покладено відповідно до ч. 2 ст. 77 КАС України саме на відповідача, як суб`єкта владних повноважень, останній не виконав.
З огляду на наведене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про наявність підстав для скасування Рішення № 18443 податкового органу від 04.02.2020 року про включення ТОВ “ПОСТАЧ-КС” до переліку ризикових платників податків, як такого, що прийнято без дотримання вимог ч. 2 ст. 2 КАС України, необґрунтовано, тобто без урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення, непропорційно та нерозсудливо.
У відповідності до ст. 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. 
Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.
Згідно ч. 1 ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
З огляду на викладене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції вірно встановив фактичні обставини справи, дослідив наявні докази, надав їм належну оцінку та прийняв законне і обґрунтоване рішення, з дотриманням норм матеріального і процесуального права. 
Доводи апеляційної скарги встановлених обставин справи та висновків суду першої інстанції не спростовують та не дають підстав для висновку про неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, яке призвело або могло призвести до неправильного вирішення справи.
Керуючись ст.ст. 229, 241, 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 327-329 Кодексу адміністративного судочинства України суд, -
П О С Т А Н О В И В:
Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Харківській області залишити без задоволення.
Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 27.05.2020 року по справі № 520/2975/2020 залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду. 

Головуючий суддя 	(підпис)	С.П. Жигилій	
Судді	(підпис)  (підпис) 	В.Б. Русанова    Т.С. Перцова   	
Повний текст постанови складено  16.10.2020 року