ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 грудня 2020 року	Львів	Справа № 300/771/20 пров. № А/857/13649/20	

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі колегії суддів:

головуючого судді:                                               Матковської З.М.,
суддів:                                                             Бруновської Н.В., Макарика В.Я., 
при секретарі судового засідання:                     Герман О.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Львові апеляційну скаргу Головного управління ДПС в Івано-Франківській області на рішення Івано-Франківського окружного адміністративного суду від 22 вересня 2020 року у справі №300/771/20 за адміністративним позовом Приватного експерементально виробничо-комерційного підприємства «Промтехсервіс» до Головного управління ДПС в Івано-Франківській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення (головуючий суддя першої інстанції – Боршовський Т.І., час ухвалення – 15 год. 59 хв., місце ухвалення – м. Івано-Франківськ, дата складання повного тексту – 28.09.2020р.),-

В С Т А Н О В И В:

Приватне експериментально-виробничо-комерційне підприємство «Промтехсервіс» звернулося до суду з адміністративним позовом до Головного управління ДПС в Івано-Франківській області, в якому просить суд визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення № 0019205404 від 11.03.2020 про застосування штрафної санкції за порушення терміну реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування, що підлягають наданню покупцям/продавцям платникам податку на додану вартість, в розмірі 43561,92 грн.
Позовні вимоги мотивовані тим, що Головним управлінням ДПС в Івано-Франківській області протиправно прийнято податкове повідомлення-рішення № 0019205404 від 11.03.2020, яким позивача зобов`язано сплатити штраф в сумі 43561,92 грн. за затримку реєстрації податкової накладної на суму 435619,20 грн. Представник позивача зазначив, що Приватне експериментально-виробничо-комерційне підприємство «Промтехсервіс» вчасно подало податкову накладну для проведення її реєстрації та за умов, коли розрахункова сума реєстраційного ліміту, відповідно до положень Податкового кодексу України дозволяла реєстрацію податкової накладної. Так, представник позивача вказав на те, що підприємство сплатило 15.07.2019 податок на додану вартість (надалі - ПДВ) згідно ВМД №UA206010/2019/006019 від 15.07.2019 та ВМД №UA206010/2019/006036 від 15.07.2019, які зареєстровані в Єдиному реєстрі податкових накладних 15.07.2019. Однак кошти зараховані до суми податку, на яку позивач мав право зареєструвати податкову накладну згідно ВМД №UA206010/2019/006036 від 15.07.2019, в системі електронного адміністрування ПДВ були сформовані тільки після 09:00 год. 16.07.2019. За вказаних умов, відповідно до квитанції №1 податкова накладна доставлена до центрального рівня Державної податкової служби України 16.07.2019 в 08:00 год., однак вказаний документ не прийнято, оскільки сума ПДВ в документі 435619,20 грн. перевищила суму ПДВ, на яку продавець мав право зареєструвати податкові накладні, а саме 324742,76 грн. Представник позивача вважає, що оскільки контролюючий орган не зміг вчасно звести дані в електронній системі адміністрування ПДВ з операції по ВМД № UA206010/2019/006036 від 15.07.2019, що спричинило несвоєчасне автоматичне обчислення суми ліміту, а тому відсутнє будь-яке порушення та вина позивача.
Рішенням Івано-Франківського окружного адміністративного суду від 22 вересня 2020 року позов задоволено повністю. Визнано протиправним і скасовано податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС в Івано-Франківській області №0019205404 від 11.03.2020.
Не погоджуючись із постановою суду першої інстанції відповідачем подана апеляційна скарга, в якій зазначає, що постанова суду першої інстанції є незаконною та необґрунтованою, прийнятою з недоведеністю обставин, що мають значення для справи, які суд вважав встановленими, невідповідністю висновків обставинам справи, неповним з`ясуванням обставин, що мають значення для справи, порушенням та неправильним застосуванням норм матеріального та процесуального права, тому підлягає скасуванню. Зокрема доводи апелянта зводяться до того, що датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції. Так, операційний день триває в робочі дні з 8-ї до 20-ї години. На думку представника відповідача, зазначені у квитанції час та дата отримання податкової накладної свідчить про те, що податкова накладна якщо і подана на реєстрацію 15.07.2019, то в позаопераційний час, тобто з порушенням строків, визначених пунктом 201.10 статті 201 Податкового кодексу України. Як наслідок, є підстави для застосування штрафних санкцій, передбачених пунктом 120-1.1 статті 120-1 Податкового кодексу України. Просить рішення суду першої інстанції скасувати та прийняти нове судове рішення, яким у задоволенні позову відмовити.
Відзив на апеляційну скаргу поданий не був. Відповідно до ч. 4 ст. 304 КАС України, відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.
В судовому засіданні апеляційного розгляду справи, представник відповідача апеляційну скаргу підтримали з підстав, наведених у скарзі, просив рішення суду першої інстанції скасувати та прийняти нове рішення, яким в позові відмовити.
Представник позивача в судовому засіданні проти апеляційної скарги заперечив, просив апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду без змін.
Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з огляду на наступне.
Судом встановлено та з матеріалів справи слідує, що Приватне експериментально-виробничо-комерційне підприємство «Промтехсервіс» з 17.02.1998 зареєстровано як юридична особа, основний вид діяльності 46.63 – оптова торгівля машинами і устаткуванням для добувної промисловості та будівництва, що підтверджується відомостями з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.
15.07.2019 Приватне експериментально-виробничо-комерційне підприємство «Промтехсервіс» сформувало та направило для митного оформлення ВМД №UA206010/2019/006019 на суму 582032,88 грн., сума ПДВ 116406,58 грн., яка зареєстрована цього ж дня, що підтверджується витягом з суми податку, на яку платник податку на додану вартість має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних з системи електронного адміністрування ПДВ № 1510114.
15.07.2019 Приватне експериментально-виробничо-комерційне підприємство «Промтехсервіс» сформувало та направило для митного оформлення ВМД №UA206010/2019/006036 на суму 583819,43 грн., сума ПДВ 116763,89 грн., яка зареєстрована 15.07.2019 о 19:05:29 год. 
Платіжними дорученнями №292 від 12.07.2020 на суму 200000 грн., проведено банківською установою 12.07.2019, та №116 від 15.07.2020 на суму 45000 грн., проведено банківською установою 15.07.2019 о 09 год. 46 хв., позивачем здійснено передоплату сум ПДВ за митне оформлення по вказаних вище ВМД всього на суму 245000 грн.
Згідно витягу з суми податку, на яку платник податку на додану вартість має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних з системи електронного адміністрування ПДВ №1510114, станом на 15.07.2020 на 21 год. 26 хв. 20 с. сплачені кошти ПДВ по ВМД №UA206010/2019/006036 не враховані до загальної суми податку на додану вартість, на яку позивач мав право 15.07.2019 зареєструвати податкові накладні.
15.07.2019 в позивач направив податкову накладну №6 від 27.06.2019 для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних. Згідно квитанції №1 від 16.07.2019 вказана податкова накладна надійшла 16.07.2019 о 8 год 00 хв. Документ не прийнято, оскільки сума ПДВ в документі (435619,20 грн.) не може перевищувати суму ПДВ, на яку продавець має право зареєструвати податкові накладні/розрахунки коригування (324742,76 грн.
10.02.2020 Головне управління ДПС в Івано-Франківській області провело камеральну перевірку своєчасності реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних за період 27.06.2019 та зареєстрованих 16.07.2019, за результатом якої складено акт №698/09-19-54-04/255686 від 10.02.2020. Згідно висновків вказаного акту №698/09-19-54-04/255686 від 10.02.2020 контролюючим органом встановлено порушення вимог пункту 201.10 статті 201 Подактового кодексу України, а саме реєстрацію податкової накладної № 6 від 27.06.2019, на загальну суму ПДВ 435619,20 грн., в Єдиному реєстрі податкових накладних з порушенням терміну реєстрації на 1 календарний день.
Позивач подав до відповідача заперечення №18/02-01 від 18.02.2020 до акту перевірки №698/09-19-54-04/255686 від 10.02.2020. Листом від 21.02.2020 №417/10/09-19-54-04-13 Головне управління ДПС в Івано-Франківській області залишило без задоволення заперечення позивача, а висновки акту перевірки №698/09-19-54-04/255686 від 10.02.2020 без змін.
На підставі вищевказаного акту перевірки №698/09-19-54-04/255686 від 10.02.2020, відповідачем 11.03.2020 прийнято податкове повідомлення-рішення №0019205404, яким зобов`язано позивача сплатити штраф в розмірі 10% від суми ПДВ, а саме: 43561,92 грн. за затримку реєстрації податкової накладної № 6 від 27.06.2019.
Вважаючи вищевказане податкове повідомлення-рішення від 11.03.2020 № 0019205404 протиправним, Приватне експериментально-виробничо-комерційне підприємство «Промтехсервіс» звернулося з цим адміністративним позовом до суду.
Суд першої інстанції позов задовольнив з тих підстав, що оскільки відсутній факт вини позивача в порушенні граничного строку реєстрації податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних, то відповідно немає  складу податкового правопорушення.
Колегія суддів апеляційного суду погоджується із висновками суду першої інстанції, вважає їх вірними з огляду на наступне
Відповідно до пункту 201.1 статті 201 ПК України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.
Пунктом 201.2 статті 201 ПК України визначено, що форма та порядок заповнення податкової накладної затверджуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.
Згідно з пунктом 201.10 статті 201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.
Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.
Податкова накладна та/або розрахунок коригування до неї, складені та зареєстровані після 1 липня 2017 року в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг достатньою підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту, та не потребує будь-якого іншого додаткового підтвердження.
Податкові накладні, які не надаються покупцю, а також податкові накладні, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.
З метою отримання податкової накладної/розрахунку коригування, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних, покупець надсилає в електронному вигляді запит до Єдиного реєстру податкових накладних, за яким отримує в електронному вигляді повідомлення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних та податкову накладну/розрахунок коригування в електронному вигляді. Такі податкова накладна/розрахунок коригування вважаються зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних та отриманими покупцем.
Покупцю товарів/послуг податкова накладна/розрахунок коригування можуть бути надані продавцем таких товарів/послуг в електронній формі з дотриманням вимог законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «Про електронні довірчі послуги».
З метою отримання продавцем зареєстрованого в Єдиному реєстрі податкових накладних розрахунку коригування, що підлягає реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних покупцем, такий продавець надсилає в електронному вигляді запит до Єдиного реєстру податкових накладних, за яким отримує в електронному вигляді повідомлення про реєстрацію розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних та розрахунок коригування в електронному вигляді. Такий розрахунок коригування вважається зареєстрованим в Єдиному реєстрі податкових накладних та отриманими продавцем.
Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.
Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.
Помилки в реквізитах, визначених пунктом 201.1 цієї статті (крім коду товару згідно з УКТ ЗЕД), які не заважають ідентифікувати здійснену операцію, її зміст (товар/послугу, що постачаються), період, сторони та суму податкових зобов`язань, не можуть бути причиною неприйняття податкових накладних у електронному вигляді.
Квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування надсилається одночасно продавцю та покупцю платнику податку.
Якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків: для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені; для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені; для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 15 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем).
У разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.
Платник податку має право зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну та/або розрахунок коригування, складені починаючи з 1 липня 2015 року, в яких загальна сума податку не перевищує суму, обчислену відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 цього Кодексу.
Якщо сума, визначена відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 цього Кодексу, є меншою, ніж сума податку в податковій накладній та/або розрахунок коригування, які платник повинен зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних, то платник зобов`язаний перерахувати потрібну суму коштів із свого поточного рахунку на свій рахунок в системі електронного адміністрування податку на додану вартість.
Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних встановлюється Кабінетом Міністрів України. 
Апелянт вважає, що податкова накладна №6 від 27.06.2019 зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних 16.07.2019, тоді як граничний строк її подання згідно пункту 201.10 статті 201 Податкового Кодексу України до 15.07.2019 включно.
Колегія суддів апеляційного суду не погоджується із доводами апелянта з огляду на наступне.
Механізм внесення відомостей, що містяться у податковій накладній та/або розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до неї, до Єдиного реєстру податкових накладних, визначає Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних, який затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 №1246, в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 26.04.2017 №341 (надалі – Порядок № 1246).
Відповідно до пункту 2 Порядку № 1246 операційний день - частина дня, протягом якої здійснюються прийняття від платників податку податкових накладних та/або розрахунків коригування та реєстрація або зупинення реєстрації.
Інші терміни вживаються у значенні, наведеному в Кодексі, Законах України «Про електронний цифровий підпис», «Про електронні документи та електронний документообіг».
Згідно з пунктом 3 Порядку №1246 операційний день триває в робочі дні з 8-ї до 20-ї години. Технічне обслуговування та регламентні роботи, що потребують зупинки Реєстру, не проводяться протягом операційного дня, крім аварійних випадків. Якщо 15 число або останній день місяця припадають на вихідний, святковий або неробочий день, такий день вважається операційним днем.
Пунктом 4 Порядку №1246 передбачено, що до Реєстру вносяться відомості щодо податкових накладних та/або розрахунків коригування, які прийняті до Реєстру та підлягають реєстрації, реєстрацію яких зупинено, а також щодо яких у встановленому порядку прийнято рішення про реєстрацію або відмову у реєстрації.
Відповідно до пункту 5 Порядку №1246 податкова накладна та/або розрахунок коригування приймаються до Реєстру у разі дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192, пунктами 200-1.3, 200-1.9 статті 200-1 та пунктами 201.1, 201.10 і 201.16 статті 201 Кодексу, а також з урахуванням Законів України «Про електронний цифровий підпис», «Про електронні документи та електронний документообіг» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку, реєстрації підлягають податкові накладні та/або розрахунки коригування (у тому числі ті, що не надаються отримувачу (покупцю) товарів/послуг, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, складені за операціями з постачання послуг нерезидентом) незалежно від суми податку на додану вартість в одній податковій накладній/розрахунку коригування.
Пунктом 11 Порядку 1246 визначено, що після накладення електронного цифрового підпису платник податку здійснює шифрування податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі та надсилає їх ДФС за допомогою засобів інформаційних, телекомунікаційних, інформаційно-телекомунікаційних систем з урахуванням вимог Законів України «Про електронний цифровий підпис», «Про електронні документи та електронний документообіг» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку. Примірник податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі зберігається у платника податку.
Відповідно до пункту 12 Порядку №1246 після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки: відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту); чинності електронного цифрового підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192 та пунктом 201.10 статті 201 Кодексу; наявності помилок під час заповнення обов`язкових реквізитів відповідно до пункту 201.1 статті 201 Кодексу; наявності суми податку на додану вартість відповідно до пунктів 200-1.3 і 200-1.9 статті 200-1 Кодексу (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня 2015 р.); наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується; факту реєстрації/зупинення реєстрації/відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами; наявності підстав для зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування; дотримання вимог Законів України «Про електронний цифровий підпис», «Про електронні документи та електронний документообіг» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.
Згідно з пунктом 13 Порядку №1246 за результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція).
Квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДФС (пункт 14 Порядку № 1246).
Відповідно до пункту 15 Порядку №1246 у квитанції зазначаються дата та час її формування, реквізити податкової накладної та/або розрахунку коригування та результат перевірки. Якщо у податковій накладній та/або розрахунку коригування за результатами проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), виявлено порушення, платнику податку надсилається квитанція про неприйняття податкової накладної та/або розрахунку коригування із зазначенням причини такого неприйняття.
З матеріалів справи слідує, що позивач 15.07.2019  направив податкову накладну №6 від 27.06.2019 для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних, однак згідно квитанції №1 від 16.07.2019 документ не прийнято, оскільки сума ПДВ в документі (435619,20 грн.) не може перевищувати суму ПДВ, на яку продавець має право зареєструвати податкові накладні/розрахунки коригування (324742,76 грн.). При цьому, в квитанції №1 від 16.07.2019 зазначено, що податкова накладна № 6 від 27.06.2019 доставлена до центрального рівня Державної податкової служби України 16.07.2019 в 08:00:00.          
Разом з тим, позивач не заперечує, що  направив податкову накладну №6 від 27.06.2019 для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних 15.07.2019, однак після закінчення операційного дня або за 1 годину до його закінчення, що також підтверджується й записом в квитанції №1 від 16.07.2019 про те, що податкова накладна №6 від 27.06.2019 доставлена до центрального рівня Державної податкової служби України 16.07.2019 в 08:00:00 та,  таке надсилання  зумовлене несвоєчасним зарахуванням Державною фіскальною службою України в системі електронного адміністрування ПДВ коштів до суми податку, на яку платник має право зареєструвати податкові накладні 15.07.2019.
Згідно витягу з суми податку, на яку платник податку на додану вартість має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних з системи електронного адміністрування ПДВ №1510114, станом на 15.07.2020 на 21 год. 26 хв. 20 с. сплачені кошти ПДВ по ВМД №UA206010/2019/006036 не враховані до загальної суми податку на додану вартість, на яку позивач мав право 15.07.2019 зареєструвати податкові накладні.
Основні організаційно-правові засади обміну електронними документами між суб`єктами електронного документообігу визначає Порядок обміну електронними документами з контролюючими органами (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин), затверджений наказом Міністерства фінансів України від 06.06.2017 № 557 та зареєстрований в Міністерстві юстиції України 03.08.2017 за № 959/30827 (надалі – Порядок № 557).
Відповідно до пункту 4 розділу ІІ Порядку № 557 (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) після накладання ЕЦП автор здійснює шифрування електронного документа з дотриманням вимог до форматів криптографічних повідомлень, затверджених в установленому законодавством порядку, та надсилає його у форматі (стандарті) засобами телекомунікаційного зв`язку до адресата протягом операційного дня.
Згідно з пунктами 5-9 розділу ІІ Порядку №557 автор здійснює надсилання електронних документів з урахуванням встановлених законодавством граничних строків для подання таких документів. 
Електронні документи, відправлені автором після закінчення строку, встановленого законодавством для подання аналогічних документів в паперовому вигляді, вважаються поданими з порушенням строків їх подання.
Електронні форми документів у форматі за стандартом на основі специфікації eXtensibleMarkupLanguage (XML) оприлюднюються на офіційному веб-порталі ДФС.
У разі якщо адресатом є контролюючий орган, після надходження електронного документа здійснюється його автоматизована перевірка.
Автоматизована перевірка здійснюється у день надходження або не пізніше наступного робочого дня, якщо електронний документ надійшов після закінчення операційного дня або за 1 годину до його закінчення.
Пунктом 11 розділу ІІ Порядку № 557 визначено, що перша квитанція надсилається автору електронного документа протягом двох годин з часу його отримання контролюючим органом, в іншому разі - протягом перших двох годин наступного операційного дня.
Електронне адміністрування податку на додану вартість регламентоване статтею 200-1 ПК України (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин).
Відповідно до пункту 200-1.1 статті 200-1 ПК України система електронного адміністрування податку на додану вартість забезпечує автоматичний облік в розрізі платників податку: суми податку, що містяться у складених та отриманих податкових накладних та розрахунках коригування, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних; суми податку, сплачені платниками при ввезенні товару на митну територію України; суми поповнення та залишку коштів на рахунках в системі електронного адміністрування податку на додану вартість; суми податку, на яку платники мають право зареєструвати податкові накладні та розрахунки коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних; інші показники, які згідно з вимогами пункту 34 підрозділу 2 розділу XX «Перехідні положення» цього Кодексу враховуються під час обрахунку суми податку, обчисленої за формулою, визначеною пунктом 200-1.3 статті 200-1 цього Кодексу.
Порядок електронного адміністрування податку на додану вартість встановлюється Кабінетом Міністрів України.
Згідно з пунктом 200-1.2 статті 200-1 ПК України платникам податку автоматично відкриваються рахунки в системі електронного адміністрування податку на додану вартість.
Розрахунки з бюджетом у системі електронного адміністрування податку на додану вартість здійснюються з цих рахунків, крім випадку, передбаченого абзацом другим пункту 87.1 статті 87 цього Кодексу.
Пунктом 200-1.3 статті 200-1 ПК України визначено, що платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних на суму податку (УНакл), обчислену за такою формулою: 
УНакл = ?НаклОтр + ?Митн + ?ПопРах + ?Овердрафт - ?НаклВид - ?Відшкод - ?Перевищ.
Порядок та строки врахування таких сум у системі електронного адміністрування податку встановлюються Кабінетом Міністрів України.
Не враховуються в обрахунку показника ?ПопРах суми, зараховані на рахунки платників у системі електронного адміністрування податку з:
а) рахунків у системі електронного адміністрування податку, відкритих для перерахування коштів до Державного бюджету України та на спеціальні рахунки, відкриті в установах банків та/або в органах, що здійснюють казначейське обслуговування бюджетних коштів, для здійснення операцій з постачання сільськогосподарських товарів/послуг (крім зернових та технічних культур та продукції тваринництва, визначених у пункті 209.19 статті 209 цього Кодексу);
б) рахунків у системі електронного адміністрування податку, відкритих для перерахування коштів до Державного бюджету України та на спеціальні рахунки, відкриті в установах банків та/або в органах, що здійснюють казначейське обслуговування бюджетних коштів, для здійснення операцій з постачання зернових та технічних культур, визначених у пункті 209.19 статті 209 цього Кодексу;
в) рахунків у системі електронного адміністрування податку, відкритих для перерахування коштів до Державного бюджету України та на спеціальні рахунки, відкриті в установах банків та/або в органах, що здійснюють казначейське обслуговування бюджетних коштів, для здійснення операцій з постачання продукції тваринництва, визначеної у пункті 209.19 статті 209 цього Кодексу.
Платникам податку, які станом на 1 січня 2016 року зареєстровані платниками податку на додану вартість менш як 12 звітних (податкових) місяців, а також платникам, зареєстрованим платниками податку на додану вартість після 1 січня 2016 року, - таке збільшення здійснюється протягом перших шести робочих днів кварталу, що настає за кварталом, в якому строк такої реєстрації досягає 12 звітних (податкових) місяців.
УНаклВид - загальна сума податку за складеними платником податковими накладними, зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних та розрахунками коригування до таких податкових накладних, зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних;
УВідшкод - загальна сума податку, заявлена платником до бюджетного відшкодування з урахуванням сум коригувань та результатів перевірок, що проводяться відповідно до цього Кодексу;
УПеревищ - загальна сума перевищення податкових зобов`язань, зазначених платником у поданих податкових деклараціях з урахуванням поданих уточнюючих розрахунків до них, над сумою податку, що міститься в складених таким платником податкових накладних та розрахунках коригування до таких податкових накладних, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Показники формули, визначеної цим пунктом, обраховуються з 1 липня 2015 року. Під час обрахунку показників УНаклОтр та УНаклВид також використовуються розрахунки коригування, складені починаючи з 1 липня 2015 року та зареєстровані в Єдиному реєстрі податкових накладних, до податкових накладних, складених до 1 липня 2015 року, що підлягали наданню покупцям - платникам податку. Для обрахунку показників УНаклОтр, УНаклВид та УМитн використовуються документи (податкові накладні, розрахунки коригування, митні декларації, аркуші коригування та додаткові декларації), складені починаючи з 1 липня 2015 року.
Під час обрахунку суми УНакл також використовуються показники, визначені пунктами 34, 34-1 підрозділу 2 розділу XX "Перехідні положення" цього Кодексу.
Сума ?Накл платника, реорганізованого шляхом приєднання, злиття, перетворення, сформована на момент державної реєстрації припинення юридичної особи, використовується під час обрахунку суми ?Накл правонаступника такого платника податку.
Сума ?Накл платника, реорганізованого шляхом поділу (з якого здійснюється виділ), сформована на момент державної реєстрації припинення юридичної особи такого платника (державної реєстрації створення юридичної особи правонаступника), використовується під час обрахунку суми ?Накл правонаступника такого платника податку пропорційно до отриманої частки майна згідно з розподільчим балансом.
Відповідно до пункту 200-1.4 статтті 200-1 ПК України на рахунок у системі електронного адміністрування податку на додану вартість платника зараховуються кошти:
а) з поточного рахунку такого платника в сумах, необхідних для збільшення розміру суми, що обчислюється відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 цього Кодексу;
б) з поточного рахунку такого платника в сумах, недостатніх для сплати до бюджету узгоджених податкових зобов`язань з цього податку;
в) з рахунків платників, відкритих у відповідних органах казначейства для проведення розрахунків з погашення заборгованості з різниці в тарифах на теплову енергію, опалення та постачання гарячої води, послуги з централізованого водопостачання, водовідведення, що вироблялися, транспортувалися та постачалися населенню та/або іншим підприємствам централізованого питного водопостачання та водовідведення, які надають населенню послуги з централізованого водопостачання та водовідведення, яка виникла у зв`язку з невідповідністю фактичної вартості теплової енергії та послуг з централізованого водопостачання, водовідведення, опалення та постачання гарячої води тарифам, що затверджувалися та/або погоджувалися органами державної влади чи місцевого самоврядування, а рахунок субвенції з державного бюджету місцевим бюджетам з подальшим спрямуванням коштів відповідно до Закону України про Державний бюджет України;
г) з бюджету в сумах надміру сплачених грошових зобов`язань з податку на додану вартість, повернутих платнику податків у порядку, встановленому пунктом 43.4-1 статті 43 цього Кодексу.
Згідно з пунктом 200-1.5 статті 200-1 ПК України з рахунку у системі електронного адміністрування податку на додану вартість платника перераховуються кошти до державного бюджету в сумі податкових зобов`язань з податку на додану вартість, що підлягає сплаті за наслідками звітного податкового періоду, та на поточний рахунок платника податку за його заявою, яка подається до контролюючого органу у складі податкової звітності з податку на додану вартість, у розмірі суми коштів, що перевищує суму задекларованих до сплати до бюджету податкових зобов`язань та суми податкового боргу з податку. При цьому перерахування коштів на поточний рахунок платника може здійснюватися у разі відсутності перевищення суми податку, зазначеної у складених податкових накладних, складених у звітному періоді та зареєстрованих у Єдиному реєстрі податкових накладних, над сумою податкових зобов`язань з податку за операціями з постачання товарів/послуг, задекларованих у податковій звітності з податку на додану вартість у цьому звітному періоді.
Кошти, що надійшли на рахунки, визначені у підпунктах «а» - «в» пункту 200-1.2 цієї статті, автоматично перераховуються органом, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, на рахунок такого платника в системі електронного адміністрування податку на додану вартість та на спеціальний рахунок такого платника протягом наступного операційного дня. Реквізити такого спеціального рахунка платник - сільськогосподарське підприємство, що обрав спеціальний режим оподаткування відповідно до статті 209 цього Кодексу, зобов`язаний зазначати у податковій звітності з податку на додану вартість.
На запит платника податку йому шляхом надсилання електронного повідомлення надається інформація про рух коштів на його рахунках у системі електронного адміністрування податку.
Пунктом 200-1.6 статті 200-1 ПК України передбачено, що за підсумками звітного податкового періоду, відповідно до задекларованих в податковій декларації результатів, а також у разі подання уточнюючих розрахунків до податкової декларації, платником проводиться розрахунок з бюджетом у порядку, визначеному статтями 200 та 209 цього Кодексу.
Якщо на дату подання податкової звітності з податку сума коштів на рахунку в системі електронного адміністрування податку на додану вартість платника податку перевищує суму, що підлягає перерахуванню до бюджету відповідно до поданої звітності, платник податку має право подати до контролюючого органу у складі такої податкової звітності заяву, відповідно до якої такі кошти підлягають перерахуванню на поточний рахунок такого платника податку, реквізити якого платник зазначає в заяві, у сумі залишку коштів, що перевищує суму податкового боргу з податку та суму узгоджених податкових зобов`язань з податку.
На суму податку, що відповідно до поданої заяви підлягає перерахуванню на поточний рахунок платника, на момент подання заяви зменшується значення суми податку, визначеної пунктом 200-1.3 статті 200-1 цього Кодексу, шляхом зменшення на таку суму показника загальної суми поповнення рахунку в системі електронного адміністрування податку з поточного рахунку платника (УПопРах).
Перерахування коштів на поточний рахунок платника може здійснюватися у разі, якщо таке зменшення загальної суми поповнення електронного рахунка (?ПопРах) не призведе до формування від`ємного значення суми податку, визначеної відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 цього Кодексу (?Накл).
Для відповідного перерахування таких коштів центральний орган виконавчої влади, що забезпечує реалізацію податкової та митної політики, надсилає центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриті рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, реєстр, в якому зазначаються назва платника, податковий номер та індивідуальний податковий номер платника, сума податку, що підлягає перерахуванню до бюджету/на поточний рахунок та реквізити поточного рахунку платника (у випадку подання заяви платника на повернення коштів на такий рахунок).
На підставі такого реєстру центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, протягом п`яти робочих днів після граничного терміну, встановленого цим Кодексом для самостійної сплати платником сум податкових зобов`язань, здійснює таке перерахування до бюджету/на поточний рахунок платника податку.
Центральний орган виконавчої влади, що реалізує податкову та митну політику, має право надсилати центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, у якому відкриті рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість: реєстри - для перерахування податку до бюджету в разі подання платником податку уточнюючих розрахунків до податкових декларацій; коригуючі реєстри - для уточнення інформації, зазначеної у раніше надісланих реєстрах.
Відповідно до пункту 200-1.7 статті 200-1 ПК України кошти, зараховані на рахунок платника в системі електронного адміністрування податку на додану вартість, є коштами, які використовуються виключно у цілях, визначених пунктом 200-1.5 статті 200-1 цього Кодексу, та погашення податкового боргу з податку на додану вартість.
Згідно з пунктом 200-1.9 статті 200-1 ПК України якщо у платника податку загальна сума податкових зобов`язань, зазначених ним у поданих податкових деклараціях з урахуванням уточнюючих розрахунків до них, перевищує суму податку, що міститься в складених таким платником податкових накладних та розрахунках коригування до таких податкових накладних, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних (?Перевищ), а сума, визначена пунктом 200-1.3 статті 200-1 цього Кодексу (?Накл), є недостатньою для реєстрації таким платником податкової накладної або розрахунку коригування до такої податкової накладної за звітні періоди виникнення такого перевищення, платник податку має право зареєструвати податкову накладну або розрахунок коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних на суму податку, що дорівнює значенню показника ?Перевищ, зменшеного на суму задекларованих до сплати податкових зобов`язань за періоди починаючи з 1 липня 2015 року (включаючи податкові зобов`язання, які були сплачені платником податку, та податкові зобов`язання, які не були сплачені платником податку) та збільшеного на значення показника ?ПопРах незалежно від значення показника ?Накл, визначеного відповідно до пункту 200-1.3 цієї статті.
Платник податку має право зареєструвати в порядку, визначеному абзацом першим цього пункту, тільки податкові накладні за звітні періоди, в яких виникло перевищення податкових зобов`язань, зазначених платником у поданих податкових деклараціях з урахуванням уточнюючих розрахунків до них, над сумою податку, що міститься в складених таким платником податкових накладних та розрахунках коригування до таких податкових накладних, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних (?Перевищ).
Приватне експериментально-виробничо-комерційне підприємство «Промтехсервіс» 15.07.2019 сформувало та направило для митного оформлення ВМД №UA206010/2019/006019 на суму 116406,58 грн. Кошти зараховані до суми податку, на яку платник має право зареєструвати податкові накладні 15.07.2019, що підтверджується витягом з витягом з суми податку, на яку платник податку на додану вартість має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних з системи електронного адміністрування ПДВ №1510114.
Крім цього, 15.07.2019 Приватне експериментально-виробничо-комерційне підприємство «Промтехсервіс» сформувало та направило о 12:12:12 год.. для митного оформлення ВМД №UA206010/2019/006036 на суму 116763,89 грн. Вказана ВМД прийнята до митного оформлення та зареєстрована о 16:24 год. Проте завершено митне оформлення по ВМД №UA206010/2019/006036 о 19:05:29 год.
Позивач направив в електронному вигляді запит №1610122 від 16.07.2019 в системі електронного адміністрування ПДВ щодо ВМД №UA206010/2019/006036. На вказаний запит 16.07.2019 о 09:05:59 сформована відповідь у формі витягу щодо суми податку, на яку платник податку на додану вартість має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних з системи електронного адміністрування ПДВ № 1610122, згідно якої сума поповнення електронного рахунка з поточного рахунка платника податку зарахована лише 16.07.2019.
По вищевказаних ВМД від 15.07.2019 №UA206010/2019/006036 та №UA206010/2019/006036 позивач здійснив передоплату за митне оформлення в сумі 245000,00 грн., що підтверджується копіями платіжного доручення № 292 від 12.07.2019, виписки по рахунку від 09.06.2020 за 12.07.2019, надану АТ «Ощадбанк», платіжного доручення № 116 від 15.07.2019 та виписки за період з 15.07.2019 по 15.07.2019, наданої АТ КБ «ПриватБанк». При цьому, остання проплата згідно даних банківської установи проведена 15.07.2019 о 09:46:00 год.
Відповідачем зазначено, що станом на 08:00:00 год 16.07.2019 сума ліміту не дозволяла зареєструвати податкову накладну №6 від 27.06.2019 в Єдиноиу реєстрі податкових накладних, оскільки сума ПДВ в документі (435619,20 грн.) не може перевищувати суму ПДВ, на яку продавець має право зареєструвати податкові накладні/розрахунки коригування (324742,76 грн.). 
Вказана ситуація склалась через те, що сума ліміту збільшилась на 116763,89 грн. о 08:00:44 год 16.07.2019 після реєстрації ВМД №UA206010/2019/006036 від 15.07.2019 о 08:00:44 год 16.07.2019. 
Згідно витягу з суми податку, на яку платник податку на додану вартість має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних з системи електронного адміністрування ПДВ № 1510114, станом на 15.07.2020 на 21 год. 26 хв. 20 с. сплачені кошти ПДВ по ВМД № UA206010/2019/006036 не враховані до загальної суми податку на додану вартість, на яку позивач мав право 15.07.2019 зареєструвати податкові накладні. 
Відповідно до пункту 9 розділу ІІ Порядку № 557 (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) автоматизована перевірка здійснюється у день надходження або не пізніше наступного робочого дня, якщо електронний документ надійшов після закінчення операційного дня або за 1 годину до його закінчення (в даному випадку до 19:00). 
Позивачем надано суду повідомлення ВМО №1 митного поста «Івано-Франківськ-центральний» від 15.07.2019 сформованого о 19:06:19 за результатом реєстрації митним органом ВМД №UA206010/2019/006036 від 15.07.2019. Так, згідно вказаного повідомлення ВМД №UA206010/2019/006036 від 15.07.2019 прийнята для митного оформлення 15.07.2019 о 16:24:11 год. та зареєстрована о 16:24:17. Митне оформлення по ВМД №UA206010/2019/006036 завершилось 15.07.2019 о 19:05:29 год.
Отже, вказані обставини свідчать про те, що ВМД № UA206010/2019/006036 від 15.07.2019 подано Приватним експериментально-виробничо-комерційним підприємством «Промтехсервіс» для митного оформлення в межах операційного дня, до завершення якого залишалось більше трьох з половиною годин.
Завершення митного оформлення по ВМД №UA206010/2019/006036 15.07.2019 о 19:05:29 год. є наслідком дій митного органу та не залежало від волі позивача, який своєчасно подав для реєстрації ВМД № UA206010/2019/006036 15.07.2019.
Суд першої інстанції вірно вказав, що направляючи для митного оформлення ВМД №UA206010/2019/006036 15.07.2019 до закінчення операційного дня, за умови проведення передоплати за митне оформлення в сумі 245000 грн.,  товариство мало законні сподівання на автоматизована перевірку ВМД №UA206010/2019/006036 15.07.2019 у день її надходження та зарахування відповідних коштів до суми податку, на яку платник має право зареєструвати податкові накладні, саме 15.07.2019.
Таким чином колегія суддів апеляційного суду вважає необґрунтованими доводи апелянта про те, що ВМД №UA206010/2019/006036 від 15.07.2019 подано позивачем для реєстрації 15.07.2019 після закінчення операційного дня або за 1 годину до його закінчення, що стало підставою для неврахування сум ПДВ по вказаній ВМД до розрахунку сум ПДВ, на яку платник мав право зареєструвати податкові накладні 15.07.2019.
Фактичною причиною затримки реєстрації податкової накладної №6 від 27.06.2019 в Єдиному реєстрі податкових накладних було зволікання митного органу з митного оформлення ВМД № UA206010/2019/006036 15.07.2019, що призвело до недостатності ліміту суми ПДВ, на яку позивач мав право зареєструвати податкові накладні/розрахунки коригування, незважаючи на те, що товариством вживались можливі заходи щодо недопущення прострочення реєстрації податкової накладної № 6 від 27.06.2019.
З наведених вище фактичних обставин справи слідує, що хоча й реєстрація податкової накладної №6 від 27.06.2019 відбулася з порушенням встановленого пунктом 201.10 статті 201 Податкового кодексу України строку, проте такий факт мав місце з поважних причин: не виникнення у платника податків - позивача у справі до 16.07.2019 права на реєстрацію податкової накладної № 6 від 27.06.2019 через дії митного органу щодо реєстрації ВМД №UA206010/2019/006036 та неналежну взаємодію митного та податкового органу Держави щодо врахування сум ПДВ платника по вказаній ВМД в системі електронного адміністрування податку на додану вартість. 
Такі обставини мали місце за умов, коли позивач діяв добросовісно, подавши 15.07.2019 до реєстрації податкову накладну № 6 від 27.06.2019, яка станом на 16.07.2019 08:00:00 год. не була прийнята через те, що сума ПДВ в документі (435619,20 грн.) не може перевищувати суму ПДВ, на яку продавець має право зареєструвати податкові накладні/розрахунки коригування (324742,76 грн.),  тому допущена в даному випадку несвоєчасна реєстрація податкової накладної не мала ознак протиправності з боку позивача та відбулося не з його вини. 
Отже, оскільки відсутній факт вини позивача в порушенні граничного строку реєстрації податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних, відповідно відсутній склад податкового правопорушення та  правові підстави для застосування до позивача штрафних санкцій, передбачених пунктом 120-1.1 статті 120 Податкового кодексу України.
З урахуванням наведених вище норм чинного законодавства та обставин справи, суд першої інстанції дійшов вірного висновку, що відповідачем протиправно прийнято податкове повідомлення-рішення №0019205404 від 11.03.2020, яким за затримку реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних застосовано до позивача штрафні (фінансові) санкції в розмірі 43561,92 грн. 
Відповідно до ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Надаючи оцінку правомірності дій та рішень органів владних повноважень, суд керується критеріями, закріпленими у статті 2 КАС України, які певною мірою відображають принципи адміністративної процедури, встановлюючи при цьому чи прийняті (вчинені) ним рішення (дії): на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія).
Судом апеляційної інстанції враховується, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.
Інші доводи апеляційної скарги зроблених висновків не спростовують, та  зводяться до переоцінки доказів та незгоди з ними і трактуванні їх на власний розсуд.
Враховуючи викладене, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції та вважає, що судом першої інстанції правильно встановлені обставини справи, судове рішення ухвалено з додержанням норм матеріального та процесуального права, доводами апеляційної скарги висновки, викладені в судовому рішенні, не спростовуються і підстав для його скасування не вбачається.
Відповідно до ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а постанову або ухвалу суду – без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
За таких підстав апеляційна скарга задоволенню не підлягає, підстав для скасування рішення суду першої інстанції колегія суддів не знаходить.
Відповідно до ст. 139 КАС України, судові витрати перерозподілу не підлягають.
Керуючись статтями 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС в Івано-Франківській області – залишити без задоволення, а рішення Івано-Франківського окружного адміністративного суду від 22 вересня 2020 року у справі №300/771/20 – без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та касаційному оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Головуючий суддя	 	З. М. Матковська 	
судді	 	Н. В. Бруновська 	
 	 	В. Я. Макарик 	
Повне судове рішення складено 28.12.2020р.