Справа № 991/8808/20
Провадження1-кс/991/9035/20

У Х В А Л А 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 жовтня 2020 року                                                                 м.Київ 

Слідча суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 , розглянувши матеріали скарги ОСОБА_2 , поданої на бездіяльність директора Національного антикорупційного бюро України, детектива Національного антикорупційного бюро України чи іншої уповноваженої особи Національного антикорупційного бюро України , яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань (ЄРДР) за заявою від 21.09.2020 року,

ВСТАНОВИЛА

26 жовтня 2020 року до Вищого антикорупційного суду надійшла скарга ОСОБА_2 (далі — скаржника). У ній скаржник зазначає, що він звернувся до НАБУ із заявою № VYH-20200814-03 від 14.08.2020 року про вчинення кримінальних правопорушень, які заявник визначив як такі, що кваліфікуються за статтями 364, 364-1, 365-2 Кримінального кодексу України (КК України). Скаржник зазначає, що він передбачав, що уповноважені особи НАБУ виконали вимоги щодо внесення відомостей за його заявою від 14.08.2020 року, і направили йому витяг з ЄРДР та пам`ятку про процесуальні права та обов`язки потерпілого у цьому кримінальному провадженні. Натомість, відомості до ЄРДР за його заявою так і не були внесені. Ухвалою слідчого судді від 30.09.2020 за результатами розгляду скарги на бездіяльність уповноважених осіб НАБУ щодо невнесення до ЄРДР відомостей до ЄРДР було задоволено вимоги заявника та зобов`язано уповноважених осіб НАБУ внести до ЄРДР відомості про вчинення кримінального правопорушення за вказаною заявою, яку він направив 21.09.2020 року директору НАБУ. 30.09.2020 він направив до НАБУ заяву про забезпечення виконання ухвали слідчого судді від 30.09.2020 та проведення ряду слідчих та процесуальних дій . 21.10.2020 , як зазначає заявник, він отримав листа від НАБУ № 0421-188/35363 від 09.10.2020 і витяг із ЄРДР № 52020000000000628 від 08.10.2020 .Втім, станом на зараз відомості до ЄРДР з його заяви № VYH-20200814-03 від 14.08.2020 про вчинення Головою НБУ ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , директорами –розпорядниками ФГВФО, головою Державної служби фінансового моніторінгу України та іншими службовими особами органів, які очолювали вищевказані особи кримінальних правопорушень , передбачених ч.5 ст.191, ч.3 ст.209, ст.255, ч.2 ст.364 КК України не внесені, витяг з ЄРДР та пам`ятка про процесуальні права та обов`язки потерпілого не надані. Заявник скарги вважає, що детективами НАБУ вчинено бездіяльність, і що він має право з моменту отримання листа ( 21.10.2020) протягом десяти днів звертатись до суду зі скаргою на бездіяльність детективів НАБУ.
При цьому скаржник зазначає, що якщо на бачення слідчого судді , строки подання скарги пропущені, то просить їх поновити, а докази поважності причини пропущення строку на звернення до суду зі скаргою він надасть під час безпосереднього розгляду скарги. 

Скаржник стверджує, що скарга підлягає розгляду у Вищому антикорупційному суді, через предметну та суб`єктну підсудність. Він просить задовольнити скаргу і зобов`язати уповноважену особу НАБУ внести до ЄРДР відомості з його заяви № VYH-20200814-04 від 14.08.2020 року та від 30.09.2020 № VYH-20200930-03, надати йому витяг з ЄРДР щодо внесених до ЄРДР відомостей з цих заяв, пам`ятку про процесуальні права та обов`язки потерпілого, допитати його в якості потерпілого, а про результати виконання ухвали повідомити слідчого суддю Вищого антикорупційного суду.

Слідча суддя розглянула матеріали скарги та документи, що її обґрунтовують.

Порядок оскарження рішень, дій, бездіяльності слідчого або прокурора під час досудового розслідування регламентовано главою 26 Кримінального процесуального кодексу України (КПК України), параграфом 1, ст. 303-308 КПК України.

Слідча суддя встановлює, чи скарга відповідає вимогам процесуального закону. Для цього необхідно встановити, чи:
1)скарга була подана особою, що має право подавати скаргу, 
2)скарга подана в строк, передбачений ч. 1 ст. 304 КПК України, 
3)скарга підлягає розгляду у Вищому антикорупційному суді (підсудна цьому суду), а також 
4)оскаржується рішення, дія чи бездіяльність слідчого, прокурора яка підлягає оскарженню (тобто, належить до зазначених у ч. 1 ст. 303 КПК України). 

Чи скарга була подана особою, що має право подавати скаргу

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України заявник, потерпілий, його представник чи законний представник, підозрюваний, його захисник чи законний представник, володілець тимчасово вилученого майна може оскаржити на досудовому провадженні бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у, зокрема, нездійсненні процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений КПК України строк.

Скарга була подана ОСОБА_2 , який 14.08.2020 року та повторно 30.09.2020 подав заяву про вчинення кримінальних правопорушень до НАБУ. Саме цієї заяви про вчинення кримінального правопорушення і стосується його скарга; зокрема, скаржник зазначає, що уповноважені особи НАБУ досі не вчинили належних процесуальних дій, передбачених КПК України. Таким чином, він є заявником, а тому слідча суддя приходить до висновку, що скарга подана особою, що має право подавати скаргу.

Чи скарга подана в строк, передбачений ч. 1 ст. 304 КПК України

Скарга на рішення, дію чи бездіяльність прокурора, передбачена ч. 1 ст. 303 КПК України, може бути подана особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності (ч. 1 ст. 304 КПК України). 

З матеріалів скарги вбачається, що заява про вчинення кримінального правопорушення була надіслана до НАБУ 14.08.2020 року. Ухвалою слідчого судді від 30.09.2020 за результатами розгляду скарги на бездіяльність уповноважених осіб НАБУ щодо невнесення до ЄРДР відомостей до ЄРДР було задоволено вимоги заявника та зобов`язано уповноважених осіб НАБУ внести до ЄРДР відомості про вчинення кримінального правопорушення за вказаною заявою. Скаржник вказує, що він зазначену копію ухвали від 30.09.2020 та заяву від 14.08.2020 повторно надіслав до НАБУ 30.09.2020 року з метою забезпечення виконання ухвали суду та виконання вимог щодо невнесення до ЄРДР відомостей, відповідно до ч.1 ст.214 КПК України у повному обсязі. Як вказує заявник, він отримав від НАБУ листа 21.10.2020 (зі слів скаржника, зазначений лист до матеріалів справи заявником скарги не надано), а тому, як вбачається з цих доводів, вважає, що строк на оскарження слід відраховувати з моменту виникнення бездіяльності від 21.10.2020 року з моменту отримання ним листа. Втім, встановлюючи суть того, про що просить скаржник, слідча суддя приходить до висновку, що він просить слідчу суддю усунути бездіяльність, пов`язану саме із заявою про вчинення кримінального правопорушення, що була надіслана до НАБУ 14.08.2020 року. Також, необхідно врахувати, що Ухвалою слідчого судді від 30.09.2020 за результатами розгляду скарги на бездіяльність уповноважених осіб НАБУ щодо невнесення до ЄРДР відомостей за заявою скаржника від 14.08.2020 було задоволено вимоги заявника та зобов`язано уповноважених осіб НАБУ внести до ЄРДР відомості про вчинення кримінального правопорушення і заявникові надано витяг з ЄРДР №52020000000000628 від 08.10.2020, Тобто зазначену бездіяльність було усунуто Втім, як зазначає, заявник, до ЄРДР не повністю внесено відомості про вчинення про вчинення за його заявою від 14.08.2020, а саме не внесено відомості про скоєння кримінального правопорушення саме Головою НБУ ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , директорами –розпорядниками ФГВФО, головою Державної служби фінансового моніторінгу України та іншими службовими особами органів, які очолювали вищевказані особи кримінальних правопорушень , передбачених ч.5 ст.191, ч.3 ст.209, ст.255, ч.2 ст.364 КК України та інше. Скарга була подана 23.10.2020 року й отримана судом 26.10.2020 року.

Скаржник у клопотанні просить про поновлення строку.

Пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді (ч. 1 ст. 117 КПК України). Вирішення питання про поважність причин пропущення строку покладається на розсуд слідчого судді. В загальному, поважними причинами пропуску процесуального строку визнаються обставини, які не залежать від волі заінтересованої особи і перешкодили їй виконати процесуальні дії у межах установленого законом, прокурором, слідчим суддею, судом проміжку часу.

Зі слів скаржника вбачається, що скаржник отримав відповідь з повідомлення про процесуальне реагування 21.10.2020 року. Тобто, скаржник вказує на те, що не знав і не міг знати, як саме уповноважені особи НАБУ відреагували на його повідомлення та результат виконання ухвали аж до моменту отримання відповіді від них. Хоча ця дата отримання скаржником не підтверджується, слідча суддя вважає, що така дата могла об`єктивно бути датою отримання листа від НАБУ. Таким чином, скаржник не пропустив би строк на звернення до суду, якби отримав цю відповідь раніше. Слідча суддя, вважає цю обставину такою, що об`єктивно перешкоджала скаржнику подати скаргу в передбачений КПК України строк. 

Тому, слідча суддя вважає, що строк подання скарги необхідно поновити, оскільки пропущення строку її подання відбулося з поважних причин.

Тому, слідча суддя вважає, що строк подання скарги необхідно поновити, оскільки пропущення строку її подання відбулося з поважних причин.

Чи оскаржується рішення, дія чи бездіяльність слідчого, яка підлягає оскарженню (тобто, належить до зазначених у ч. 1 ст. 303 КПК України)

Скаржник обґрунтовує подання скарги тим, що оскаржується бездіяльність стосовно дії, яку слідчий був зобов`язаний вчинити у визначений КПК України строк, але не вчинив (п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України). Втім, слідча суддя звертає увагу на те, що стосовно заяви про кримінальне правопорушення від 14.08.2020 року ОСОБА_2 було постановлено ухвалу слідчим суддею Вищого антикорупційного суду від 30.09.2020 року (справа № 991/7984/20) . Тобто, це питання було вирішене у судовому порядку, а щодо скарги ОСОБА_2 що має ідентичні процесуальні наслідки як і подана 30.09.2020 року скарга, було прийнято позитивне процесуальне рішення.

Одним з основоположних аспектів верховенства права є вимога щодо юридичної визначеності, згідно з якою у разі остаточного вирішення спору судами їхнє рішення, що набрало законної сили, не може ставитися під сумнів (принцип згадується у рішенні Великої Палати Європейського суду з прав людини у справі Brumarescu проти Румунії від 28 жовтня 1999 року, заява № 28342/95, параграф 61). Юридична визначеність вимагає поваги до принципу res judicata, тобто «остаточності» рішення суду. Таким чином, слідча суддя не може розглядати питання бездіяльності, оскільки воно вже було вирішено іншим слідчим суддею, а тому такий розгляд буде порушувати принцип юридичної визначеності. 

Судове рішення, яке набрало законної сили або яке належить виконати негайно, підлягає безумовному виконанню (ч. 2 ст. 534 КПК України). Невиконання судового акту — це бездіяльність, що полягає в незастосуванні заходів, необхідних для його виконання, за умови, якщо суб`єкт був зобов`язаний і мав реальну можливість виконати судовий акт. Законодавство України передбачає адміністративну та кримінальну відповідальність за невиконання рішення суду. Втім, вирішення цього питання не може здійснюватися в межах розгляду скарги на бездіяльність, оскільки слідчий суддя може тільки вирішити питання поставлені в межах вимог скарги та прийняти одне з рішень по суті, передбачених ч. 2 ст. 307 КПК України. Слідча суддя також звертає увагу на те, що слідча суддя не наділена повноваженнями зобов`язувати органи досудового розслідування виконувати судові рішення інших слідчих суддів. 

Отже, оскільки інший слідчий суддя вирішив скаргу по суті, а невиконання рішення суду не може бути предметом оскарження у порядку статті 303 КПК України, вбачається, що така скарга подана на рішення, дію чи бездіяльність слідчого, прокурора, що не підлягає оскарженню. Таким чином, слідча суддя приходить до висновку, що у відкритті провадження по скарзі потрібно відмовити.

Керуючись ст. ст. 33-1, 117, 303, 304, 309 КПК України, слідча суддя

ПОСТАНОВИЛА:

Відмовити у відкритті провадження по скарзі  ОСОБА_2 , поданої на бездіяльність директора Національного антикорупційного бюро України, детектива Національного антикорупційного бюро України чи іншої уповноваженої особи Національного антикорупційного бюро України , яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань  у повному обсязі.

Копію ухвали невідкладно надіслати особі, яка подала скаргу, разом із скаргою та усіма доданими до неї матеріалами. 

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду протягом п`яти днів з дня отримання її копії. 

Слідча суддя	ОСОБА_1