УКРАЇНА 
Житомирський апеляційний суд 

Справа №273/1971/19 Головуючий у 1-й інст. Новицький Є. А. 
Категорія 60 Доповідач Микитюк О. Ю. 

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 жовтня 2020 року Житомирський апеляційний суд у складі:

головуючого         Микитюк О.Ю. 
                        суддів Борисюка Р.М.                  Галацевич О.М. 
при секретарі Бірюченко Д.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Житомирі справу № 273/1971/19 
за позовом ОСОБА_1 до Довбиської селищної ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини
за апеляційною скаргою  ОСОБА_2 
на рішення Баранівського районного суду Житомирської області від 01 листопада 2019 року, ухвалене під головуванням судді Новицького Є.А. у м. Баранівка,
                                        
встановив:

01 листопада 2019 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Довбиської селищної ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. В обґрунтування позову зазначила, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її мати ОСОБА_3 , яка залишила заповіт на все своє майно (житловий будинок АДРЕСА_1 та земельну ділянку площею 0,15га для обслуговування житлового будинку) на користь ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 . На день відкриття спадщини заявниці виповнилось 60 років і вона мала право на обов`язкову частку у спадщині. Про те, що її брат ОСОБА_4 , не прийняв спадщину їй стало відомо у вересні 2019 року.
Рішенням Баранівського районного суду Житомирської області від 01 листопада 2019 року позов задоволено. Визначено ОСОБА_1 як спадкоємцю першої черги за законом додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 в смт.Мар`янівка Баранівського району Житомирської області матері ОСОБА_3 , а саме 30 днів з дня набрання рішенням законної сили.
В апеляційній скарзі ОСОБА_5 просить скасувати рішення суду і ухвалити нове рішення про відмову в позові. Апелянт посилається на порушення судом норм матеріального та процесуального права. Зазначає, що є дочкою ОСОБА_4 , який прийняв спадщину після смерті матері ОСОБА_3 , оскільки постійно проживав із спадкодавцем на час відкриття спадщини. Апелянт та її сестри ОСОБА_6 , ОСОБА_7 у шестимісячний строк подали до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини після смерті батька, тому вважають, що рішенням порушені їх спадкові права.
У відзиві представник позивачки ОСОБА_8 просить залишити апеляційну скаргу без задоволення, а рішення без змін.
Апеляційна скарга підлягає задоволенню, виходячи з наступного.
Встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла мати позивачки ОСОБА_3 . Згідно заповіту АДРЕСА_2 ОСОБА_3 все своє майно заповіла сину ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Згідно державного акту на право власності на земельну ділянку ОСОБА_3 належала земельна ділянка площею 0,15га по АДРЕСА_1 .
На день відкриття спадщини позивачка була непрацездатною особою і незалежно від заповіту згідно ч.1 ст.1241 ЦК України мала право на спадкування. До нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини ОСОБА_1 звернулася у вересні 2019 року і отримала роз`яснення нотаріуса щодо звернення до суду із заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.
За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч.3 ст.1222, ч.1 ст.1220, ч.1 ст.1270 ЦК України).
Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч.1 ст.1269 ЦК України).
Відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Як вбачається з долучених до апеляційної скарги письмових доказів, спадкоємцями першої черги після смерті ОСОБА_4  є три його дочки  ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_5 . Зазначені особи не були залучені до участі у справі як відповідачі, а тому були позбавлені можливості надати суду першої інстанції докази на підтвердження постійного проживання ОСОБА_4 з ОСОБА_3 на час відкриття спадщини і наявності спадкових прав батька і, відповідно, своїх спадкових прав на житловий будинок АДРЕСА_1 та земельну ділянку площею 0,15га для обслуговування житлового будинку. 
Визначивши ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд прийняв судове рішення, яке стосується прав апелянта та інших осіб, не залучених до участі у справі.
Відповідно до п.4 ч.3 ст.376 ЦПК України порушення норм процесуального права є обов`язковою підставою для скасування судового рішення суду першої інстанції та ухвалення нового судового рішення, якщо суд прийняв судове рішення про права, свободи, інтереси та (або) обов`язки осіб, що не були залучені до участі у справі.
За таких обставин рішення належить скасувати і ухвалити нове судове рішення про відмову у позові.

       Керуючись ст.ст. 367, 368, 374, 376, 381 - 384, 389-391 ЦПК України, суд

постановив:

Апеляційну скаргу ОСОБА_5 задовольнити.
Скасувати рішення Баранівського районного суду Житомирської області від 01 листопада 2019 року і ухвалити нове судове рішення про відмову у позові.
Стягнути з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_5 судовий збір в розмірі 1152 грн.60 коп.
Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. 

Головуюча:                                Судді: