Ухвала
Іменем України 
20 листопада 2020 року
м. Київ
справа № 766/5420/20
провадження № 51-2376впс20
Верховний Суд колегією суддів Третьої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:
головуючого                                    ОСОБА_1 ,
суддів                                                ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , 
розглянувши подання в.о. голови Херсонського апеляційного суду про направлення виділених матеріалів кримінального провадження №12019230000000032 за апеляційною скаргою захисника ОСОБА_4 в інтересах обвинуваченого                 ОСОБА_5 , на ухвалу Херсонського міського суду Херсонської області від 28 жовтня 2020 року, якою йому продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, з одного суду апеляційної інстанції до іншого, 
встановив:
До Верховного Суду в порядку ст. 34 Кримінального процесуального кодексу України (далі – КПК) надійшло подання в.о. голови Херсонського апеляційного суду про направлення виділених матеріалів кримінального провадження №12019230000000032 за апеляційною скаргою захисника ОСОБА_4 в інтересах обвинуваченого                 ОСОБА_5 , на ухвалу Херсонського міського суду Херсонської області від 
28 жовтня 2020 року, якою йому продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, з одного суду апеляційної інстанції до іншого. 
Подання мотивовано тим, що у вказаному суді неможливо провести автоматизований розподіл вказаних матеріалів провадження через відсутність необхідної кількості суддів.
Учасників судового провадження повідомлено про день і час розгляду подання, проте 
в судове засідання вони не з`явилися, клопотань про відкладення розгляду не надійшло, що не перешкоджає розгляду цього подання. 
Перевіривши наведені доводи, дослідивши матеріали провадження, колегія суддів дійшла висновку, що подання підлягає задоволенню.
Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 34 КПК кримінальне провадження може бути передано 
на розгляд до іншого суду, якщо після задоволення відводів (самовідводів) 
чи в інших випадках неможливо утворити склад суду для судового розгляду.
Згідно з вимогами ч. 3 ст. 34 КПК питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів, а також про направлення провадження з одного суду апеляційної інстанції до іншого вирішується колегією суддів Касаційного кримінального суду Верховного Суду за поданням суду апеляційної інстанції або за клопотанням сторін чи потерпілого не пізніше п`яти днів з дня внесення такого подання чи клопотання, про що постановляється вмотивована ухвала.
Як убачається зі змісту подання, до Херсонського апеляційного суду надійшла апеляційна скарга захисника ОСОБА_4 в інтересах обвинуваченого ОСОБА_5 на ухвалу Херсонського міського суду Херсонської області від 28 жовтня 2020 року.
Відповідно до протоколу щодо неможливості автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 10 листопада 2020 року, визначення колегії суддів для розгляду зазначеної апеляційної скарги не відбулося у зв`язку з тим, що не вистачає потрібної кількості суддів для розподілу справи.
Так, судова палата з розгляду кримінальних справ Херсонського апеляційного суду складається з дев`яти суддів, а саме ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 та 
ОСОБА_14 .
Згідно з вимогами ч. 1 ст. 76 КПК суддя, який брав участь у кримінальному провадженні під час досудового розслідування, не має права брати участь у цьому ж провадженні 
в суді першої, апеляційної і касаційної інстанції.
Cудді ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_13 , ОСОБА_11 та ОСОБА_14 , як убачається зі змісту подання, брали участь у цьому ж кримінальному провадженні під час досудового розслідування, що підтверджується наявними 
в матеріалах провадження копіями ухвал Херсонського апеляційного суду від 08 квітня 2019 року, 27 грудня 2019 року та 25 лютого 2020 року, а суддя ОСОБА_6 , як слідчий суддя Херсонського апеляційного суду, розглядав клопотання про надання дозволу на проведення негласних слідчих (розшукових) дій.
Таким чином, лише судді ОСОБА_10 та ОСОБА_12 можуть брати участь у розгляді вищезазначеної апеляційної скарги, що унеможливлює виконання вимог ч. 4 ст. 31 КПК, відповідно до якої кримінальне провадження в апеляційному порядку здійснюється колегіально судом у складі не менше трьох суддів.
Враховуючи викладене, колегія суддів Касаційного кримінального суду Верховного Суду дійшла висновку, що подання в.о. голови Херсонського апеляційного суду підлягає задоволенню з огляду на обґрунтовані доводи про неможливість утворити склад суду для судового розгляду, у зв`язку з чим виділені матеріали кримінального провадження №12019230000000032 за апеляційною скаргою захисника ОСОБА_4 в інтересах обвинуваченого ОСОБА_5 , на ухвалу Херсонського міського суду Херсонської області від 28 жовтня 2020 року, якою йому продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, необхідно передати із Херсонського апеляційного суду на розгляд іншого найбільш територіально наближеного апеляційного суду – Миколаївського апеляційного суду.
Керуючись ст. 34 КПК, Верховний Суд
постановив:
Подання в.о. голови Херсонського апеляційного суду задовольнити.
Виділені матеріали кримінального провадження №12019230000000032 за апеляційною скаргою захисника ОСОБА_4 в інтересах обвинуваченого                 ОСОБА_5 , на ухвалу Херсонського міського суду Херсонської області від 28 жовтня 2020 року, якою йому продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою передати до Миколаївського апеляційного суду.
Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення й оскарженню не підлягає.
ОСОБА_1 	ОСОБА_2  	ОСОБА_3 	
Судді: