Ухвала        
19 жовтня 2020 року
м. Київ
 
справа № 295/8334/18
провадження № 61-724ск20
 
Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Штелик С. П. вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області про продовження строку на усунення недоліків касаційної скарги Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області на рішення Богунського районного суду м. Житомира від 17 липня 2019 року та постанову Житомирського апеляційного суду від 11 грудня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Управління Держгеокадастру у Житомирській області про скасування державної реєстрації земельних ділянок, 
 
ВСТАНОВИВ:
У січні 2020 року до Верховного Суду надійшла касаційна скарга                  Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області на рішення Богунського районного суду м. Житомира від 17 липня 2019 року та постанову Житомирського апеляційного суду від 11 грудня 2019 року. 
Ухвалою Верховного Суду від 23 січня 2020 року касаційну скаргу залишено без руху та надано заявнику строку для усунення недоліків касаційної скарги. Запропоновано заявнику сплатити судовий збір за подання касаційної скарги у розмірі 2 819 грн 20 коп. 
У лютому 2020 року до Верховного Суду надійшло клопотання Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області про продовження строку на усунення недоліків. Клопотання мотивовано тим, що згідно виписки по рахункам Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області станом на 12 грудня 2019 року за кодом економічної класифікації видатків «2800» відсутні кошти на рахунку для сплати судового збору.
Ухвалою Верховного Суду від 30 березня 2020 року продовжено Головному управлінню Держгеокадастру у Житомирській області строк для усунення недоліків касаційної скарги до 11 травня 2020 року, але який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.
У квітні 2020 року до Верховного Суду надійшло клопотання Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області про продовження строку на усунення недоліків. Клопотання мотивовано тим, що у зв`язку з введенням на території України карантину, виконавчим комітетом Житомирської міської ради було прийнято рішення від 18 березня                 2020 року № 303 «Про внесення змін до рішення виконавчого комітету міської ради від 11 березня 2020 року № 295 «Про введення обмежувальних заходів щодо недопущення поширення коронавірусної інфекції COVID-19 на території Житомирської міської об`єднаної територіальної громади», яким було запроваджено ряд обмежувальних заходів, зокрема пунктом 14 зазначено, що розпорядникам бюджетних коштів обмежити здійснення видатків, окрім видатків, пов`язаних із життєдіяльністю Житомирської міської об`єднаної територіальної громади. 
Ухвалою Верховного Суду від 26 травня 2020 року клопотання Головного управління Держгеокадастру у Житомирській областіпро продовження строку задоволено. Продовжено Головному управлінню Держгеокадастру у Житомирській області строк для усунення недоліків касаційної                    скарги, який не може перевищувати десяти днів з дня закінчення карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19).
У серпні 2020 року до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду надійшло клопотання Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області про визнання причини несплати судового збору поважними та відкриття касаційного провадження у справі. Клопотання мотивовано тим, що у зв`язку із запровадженням на території України карантину було обмежено фінансування державних органів влади, що зумовило відсутність фінансування на сплату судового збору. 
Відповідно до постанови Кабінету Міністрів України «Про запобігання поширенню на території України коронавірусу «COVID-19» від 11 березня
2020 року № 211 з 12 березня 2020 року до 03 квітня 2020 року на усій території України установлено карантин.
У подальшому постановами Кабінету Міністрів України від 25 березня
2020 року № 239, від 22 квітня 2020 року № 291, від 20 травня 2020 року
№ 392, від 17 червня 2020 року № 500, від 22 липня 2020 року
№ 641, карантин продовжувався, відповідно до 24 квітня, до 11 травня,
до 22 червня 2020 року, до 31 липня 2020 року, до 31 серпня 2020 року на усій території України.
Відповідно до пункту 12 розділу І Закону України від 30 березня 2020 року № 540-ІХ «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)»                (далі - Закон № 540-ІХ) розділ XII «Прикінцеві положення» ЦПК України доповнено пунктом 3 наступного змісту: «Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 49, 83, 84, 170, 178, 179, 180, 181, 185, 210, 222, 253, 275, 284, 325, 354, 357, 360, 371, 390, 393, 395, 398, 407, 424 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, подання заяви про перегляд заочного рішення, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, заяви про скасування судового наказу, розгляду справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину».
17 липня 2020 року набув чинності Закон України від 18 червня 2020 року
№ 731-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)» (далі - Закон № 731-IX), яким законодавець по-іншому врегулював питання перебігу процесуальних строків під час дії карантину, які були продовжені на строк дії карантину Законом № 540-ІХ.
Згідно з пунктом 2 Закону № 731-IX пункт 3 розділу XII «Прикінцеві положення» ЦПК України викладено в такій редакції: «Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення. Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином».
Пунктом 2 розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону № 731-IX встановлено, що процесуальні строки, які були продовжені відповідно до пункту 3 розділу ХІІ «Прикінцеві положення» ЦПК України в редакції Закону № 540-IX, закінчуються через 20 днів після набрання чинності цим Законом. Протягом цього 20-денного строку учасники справи та особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цими кодексами), мають право на продовження процесуальних строків з підстав, встановлених цим Законом.
20-денний строк після набрання чинності Законом № 731-IX закінчився
06 серпня 2020 року.
Згідно із частинами першою та третьою статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.
З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх оплати.
Відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:                           розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу                      позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.
Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.
Отже, Закон України «Про судовий збір» не передбачає можливості відстрочення сплати судового збору для юридичних осіб.
Оскільки у відведений судом строк, станом на 19 жовтня 2020 року, ухвала суду касаційної інстанції не виконана, а саме: не сплачено судовий збір за подання касаційної скарги, що перешкоджає суду касаційної інстанції вирішити питання про відкриття касаційного провадження, тому касаційна скарга Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області на рішення Богунського районного суду м. Житомира від 17 липня 2019 року та постанову Житомирського апеляційного суду від 11 грудня 2019 року підлягає визнанню неподаною та поверненню заявникові.
Відповідно до частини третьої статті 185, частини другої статті 393 ЦПК України у разі невиконання ухвали суду про залишення касаційної скарги без руху вона вважається неподаною та повертається заявникові.
Повернення касаційної скарги не перешкоджає повторному зверненню до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення скарги.
Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України, Верховний Суд
УХВАЛИВ:
Касаційну скаргу Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області про продовження строку на усунення недоліків касаційної скарги Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області на рішення Богунського районного суду м. Житомира від 17 липня 2019 року та постанову Житомирського апеляційного суду від 11 грудня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Управління Держгеокадастру у Житомирській області про скасування державної реєстрації земельних діляноквважати неподаною та повернути заявнику.
Копію ухвали та додані до скарги матеріали направити особі, яка подала касаційну скаргу.
Ухвала оскарженню не підлягає.
 
Суддя                                                                                                        С. П. Штелик