УХВАЛА
Іменем України
09 листопада 2020 року
м. Київ
справа № 607/5723/16
провадження № 61-14821ск20
Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Коротуна В. М. (суддя-доповідач), Бурлакова С. Ю., 
Червинської М. Є.,
розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Тернопільського апеляційного суду від 04 вересня 2020 року в справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,
ВСТАНОВИВ:
У травні 2016 року ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.
У підготовче судове засідання ОСОБА_1 подала клопотання про залишення позову без розгляду, у зв`язку із повторною неявкою позивача та його представника у судове засідання. Зазначала, що позивач зловживає своїм процесуальним правом, не з`являється в судове засідання без поважних причин, а тому внаслідок вказаного судового спору вона не може оформити свої спадкові права.
Ухвалою Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області 
від 21 лютого 2020 року клопотання ОСОБА_1 задоволено. Позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини залишено без розгляду на підставі пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України.
Постановою Тернопільського апеляційного суду від 04 вересня 2020 року ухвалу Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області від 21 лютого 
2020 року скасовано та передано до суду першої інстанції для продовження розгляду.
07 жовтня 2020 року до Верховного Суду подано касаційну скаргу
 ОСОБА_1 на постанову Тернопільського апеляційного суду від 04 вересня 2020 року.
08 лютого 2020 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо вдосконалення порядку розгляду судових справ» (далі - Закон № 460-ІХ). 
За таких обставин розгляд касаційної скарги  ОСОБА_1 здійснюється Верховним Судом в порядку та за правилами ЦПК України в редакції Закону № 460-ІХ.
Відповідно до частини першої статті 394 ЦПК України одержавши касаційну скаргу, оформлену відповідно до вимог статті 392 цього Кодексу, колегія суддів у складі трьох суддів вирішує питання про відкриття касаційного провадження (про відмову у відкритті касаційного провадження).
За змістом пункту 5 частини другої статті 394 ЦПК України суд відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо у разі подання касаційної скарги на підставі пункту 1 частини другої статті 389 цього Кодексу суд може визнати таку касаційну скаргу необґрунтованою та відмовити у відкритті касаційного провадження, якщо Верховний Суд уже викладав у своїй постанові висновок щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах, порушеного в касаційній скарзі, і суд апеляційної інстанції переглянув судове рішення відповідно до такого висновку (крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку або коли Верховний Суд вважатиме за необхідне відступити від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах).
Вивчивши касаційну скаргу, Верховний Суд дійшов висновку про відмову у відкритті касаційного провадження, оскільки касаційна скарга є необґрунтованою з таких підстав.
Відповідно до частини третьої статті 3 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.
Статтею 196 ЦПК України передбачено, що для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання.
Дата і час підготовчого засідання призначаються суддею з урахуванням обставин справи і необхідності вчинення відповідних процесуальних дій.
Положеннями статті 189 ЦПК України визначено, що завданнями підготовчого провадження є: остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; з`ясування заперечень проти позовних вимог; визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; вирішення відводів; визначення порядку розгляду справи; вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.
Підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання.
Підготовче засідання проводиться судом з повідомленням учасників справи (частина перша статті 197 ЦПК України).
Відповідно до частини першої статті 200 ЦПК України у підготовчому засіданні суд постановляє ухвалу (ухвали) про процесуальні дії, що необхідно вчинити до закінчення підготовчого провадження та початку судового розгляду справи по суті.
Згідно з частинами першою та другою статті 211 ЦПК України розгляд справи відбувається в судовому засіданні.
Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи.
За змістом пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.
Аналіз змісту пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України свідчить про те, що залишення позовної заяви без розгляду з цієї підстави може мати місце лише в тому випадку, якщо позивач, який був належним чином повідомлений про час слухання справи, повторно не з`явився саме в судове засідання, а не в підготовче засідання.
Суд апеляційної інстанції, встановивши, що позовну заяву  ОСОБА_2 залишено без розгляду у підготовчому судовому засіданні, що суперечить вимогам пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України, дійшов правильного висновку про скасування ухвали суду першої інстанції та передачі справи для продовження розгляду.
Такі висновки відповідають правовій позиції Верховного Суду, викладеній у постановах: 21 жовтня 2019 року у справі № 759/15271/17 (провадження 
№ 61-14373св19); від 11 березня 2020 року у справі № 761/8849/19, (провадження № 61-21428св19).
Оскільки правильне застосування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення, тому колегія суддів вважає, що касаційна скарга є необґрунтованою та у відкритті касаційного провадження слід відмовити.
Доводи касаційної скарги висновків суду не спростовують, на законність судового рішення не впливають.
Керуючись пунктом 5 частини другої, частинами четвертою і п`ятою статті 394 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду
У Х В А Л И В:
У відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою  ОСОБА_1 на постанову Тернопільського апеляційного суду від 04 вересня 2020 року в справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини відмовити. 
Ухвала оскарженню не підлягає.
Судді:                                                                                     В. М. Коротун
 
С. Ю. Бурлаков
 
М. Є. Червинська