ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 грудня 2020 року		Справа № 260/131/20 пров. № А/857/11343/20	
Восьмий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
судді-доповідача – Качмара В.Я.,
суддів – Большакової О.О., Затолочного В.С.,
при секретарі судового засідання – Хомича О.Р.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції у м.Львові апеляційну скаргу Державного агентства рибного господарства України на рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 24 липня 2020 року (суддя Іванчулинець Д.В., м.Ужгород, повний текст складено 31 липня 2020 року) у справі за позовом ОСОБА_1 до Державного агентства рибного господарства України про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на посаді та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,-

ВСТАНОВИВ:

У січні 2020 року ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом до Державного агенства рибного господарства України (далі – Держрибагенство) в якому просив:
визнати протиправним та скасувати наказ відповідача «Про затвердження висновків щодо оцінювання результатів службової діяльності начальників територіальних органів Держрибагенства та їх заступників у 2019 році» від 09.12.2019 №532 (далі – Наказ №532);
визнати протиправним та скасувати наказ Держрибагенства «Про звільнення ОСОБА_1 » від 12.12.2019 №126-ТО (далі – Наказ №126-ТО);
поновити позивача на посаді заступника начальника управління-начальника відділу охорони водних біоресурсів «Рибоохоронний патруль» Управління Державного агенства рибного господарства у Закарпатській області (далі – Посада; Управління відповідно) та стягнути середній заробіток за час вимушеного прогулу.
Рішенням Закарпатського окружного адміністративного суду від 24 липня 2020 року позов задоволено.
Не погодившись із ухваленим рішення, його оскаржив відповідач, який із покликанням на неправильне застосування норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення про відмову у задоволенні позову.
В доводах апеляційної скарги з посиланням на окремі обставини справи вказує, що у листопаді 2019 року відповідачем було проведено оцінювання результатів службової діяльності начальників територіальних органів Держрибагенства та їх заступників у 2019 році, зокрема і позивача. Наказом №532 були затвердженні висновки щодо оцінювання результатів службової діяльності, в тому числі і позивача на Посаді з відповідною оцінкою. Зазначає, що оцінювання службової діяльності позивача належить до виключних дискреційних повноважень суб`єкта призначення голови Держрибагенства, відповідно до вимог Закону України «Про державну службу» (далі – Закон №889-VIII) та «Типового порядку проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців» затвердженого постановою Кабінету Міністрів України (далі – КМУ) від 23.08.2017 №640
(в редакції постанови КМУ від 10.07.2019 №591; далі – Типовий порядок). Вказує, що у зв`язку із отриманням негативної оцінки за результатами оцінювання службової діяльності Наказом №126-ТО позивач був звільнений з Посади. Вважає, що наказ прийнятий у чіткій відповідності до норм чинного законодавства. Жодних доказів упередженого або необ`єктивного відношення до ОСОБА_1 , з боку суб`єкта оцінювання позивачем не надано.
Позивач у відзиві на апеляційну скаргу заперечує вимоги такої, вважає рішення суду першої інстанції законним та обґрунтованим, просить залишити його без змін, а апеляційну скаргу - без задоволення. 
Заслухавши суддю-доповідача, пояснення представників сторін, переглянувши справу за наявними у ній доказами, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції приходить до переконання, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав. 
Задовольняючи позов, суд першої інстанції виходив з того, що відповідачем не було дотримано порядку проведення оцінювання результатів службової діяльності позивача, оцінка, яка виставлена за виконання позивачем завдань не відповідає обґрунтуванню критеріїв виставлення балів, визначених Типовим порядком, у зв`язку із чим такий діяв не на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Наведене дає підстави суду стверджувати про необхідність визнання протиправними та скасування Наказу №532 в частині затвердження висновків щодо оцінювання результатів службової діяльності ОСОБА_1 та Наказу №126-ТО.
Такі висновки суду першої інстанції відповідають встановленим обставинам справи, зроблені з правильним застосуванням норм матеріального права і дотриманням норм процесуального права, з таких міркувань.
Судом першої інстанції встановлено та підтверджено матеріалами справи те, ОСОБА_1 проходив державну службу в Держрибагенстві на Посаді.
Наказом Держрибагентства від 15.10.2019 №440 (далі – Наказ №440) затверджено список начальників територіальних органів Держрибагентства та їх заступників, визначення результатів виконання завдань яких здійснюється головою Держрибагентства.
Відповідно до пункту 3 вищезазначеного наказу начальникам територіальних органів Держрибагентства та їх заступникам, визначення результатів виконання завдань яких здійснюється головою Держрибагентства, запропоновано надати Управлінню роботи з персоналом у строк до 25.10.2019 заповнені форми щодо результатів виконання завдань за 2019 рік на паперових носіях та в електронній формі у форматі Word (т.1 а.с.78-80).
Відповідно до графіка проведення оціночної співбесіди з начальниками територіальних органів Держрибагентства та їх заступниками, визначення результатів діяльності яких здійснюється головою Держрибагентства, затвердженого Наказом №440, оціночна співбесіда з позивачем була призначена на 26.11.2019.
26.11.2019 було проведено оцінювання результатів службової діяльності начальників територіальних органів Держрибагентства та їх заступників у 2019 році, зокрема, оцінювання результатів службової діяльності позивача на Посаді у 2019 році та визначено результати виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В» за 2019 рік відносно ОСОБА_1 , середній бал склав « 1,75» (т.1 а.с.94-98).
Держрибагентство листом від 28.11.2019 №1-10.2-16/6544-19 запросило позивача прибути до Держрибагентства 29.11.2019 (т.1 а.с.106).
Закарпатський рибоохоронний патруль листом від 28.11.2019 №2-16-01/496-19 поінформував Держрибагентство щодо відсутності квитків сполученням Ужгород - Київ і найближча можливість прибути до Держрибагентства 02.12.2019 (а.с.107).
02.12.2019 позивач був ознайомлений із результатами виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В» за 2019 рік. При цьому, позивач не погодившись із вказаними результатами додав на окремому аркуші свої зауваження та звіт про виконання завдань і ключових показників результативності, ефективності та якості службової діяльності за 2019 рік (т.1 а.с.98-105).
Наказом №532 були затверджені висновки щодо оцінювання результатів службової діяльності начальників територіальних органів Держрибагентства та їх заступників у 2019 році, зокрема і оцінювання результатів службової діяльності позивача на Посаді у 2019 році (т.1 а.с.81-87).
Відповідно до листа Управління від 11.12.2019 р. №2-16-01/555-19 ОСОБА_1 11.12.2019 ознайомлено з Наказом №532 (т.1 а.с.109).
Наказом №126-ТО позивач був звільнений з Посади в перший робочий день, наступний за днем закінчення тимчасової непрацездатності, зазначеним у документі про тимчасову непрацездатність, у зв`язку з отриманням негативної оцінки за результатами оцінювання службової діяльності відповідно до пункту 3 частини першої статті 87 Закону №889-VIII (т. а.с.111).
Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Частина шоста статті 43 Конституції України гарантує громадянам захист від незаконного звільнення.
Відповідно до частини першої статті 1 Закону №889-VIII (в редакції, чинній на час виникнення спірних відносин) державна служба - це публічна, професійна, політично неупереджена діяльність із практичного виконання завдань і функцій держави, зокрема щодо: 1) аналізу державної політики на загальнодержавному, галузевому і регіональному рівнях та підготовки пропозицій стосовно її формування, у тому числі розроблення та проведення експертизи проектів програм, концепцій, стратегій, проектів законів та інших нормативно-правових актів, проектів міжнародних договорів; 2) забезпечення реалізації державної політики, виконання загальнодержавних, галузевих і регіональних програм, виконання законів та інших нормативно-правових актів; 3) забезпечення надання доступних і якісних адміністративних послуг; 4) здійснення державного нагляду та контролю за дотриманням законодавства; 5) управління державними фінансовими ресурсами, майном та контролю за їх використанням; 6) управління персоналом державних органів; 7) реалізації інших повноважень державного органу, визначених законодавством.
Згідно з частиною другою статті 1 вказаного Закону, державний службовець - це громадянин України, який займає посаду державної служби в органі державної влади, іншому державному органі, його апараті (секретаріаті) (далі - державний орган), одержує заробітну плату за рахунок коштів державного бюджету та здійснює встановлені для цієї посади повноваження, безпосередньо пов`язані з виконанням завдань і функцій такого державного органу, а також дотримується принципів державної служби.
Частиною першою статті 8 Закону №889-VIII визначено, що державний службовець зобов`язаний: 1) дотримуватися Конституції та законів України, діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) дотримуватися принципів державної служби та правил етичної поведінки; 3) поважати гідність людини, не допускати порушення прав і свобод людини та громадянина; 4) з повагою ставитися до державних символів України; 5) обов`язково використовувати державну мову під час виконання своїх посадових обов`язків, не допускати дискримінацію державної мови і протидіяти можливим спробам її дискримінації; 6) забезпечувати в межах наданих повноважень ефективне виконання завдань і функцій державних органів; 7) сумлінно і професійно виконувати свої посадові обов`язки; 8) виконувати рішення державних органів, накази (розпорядження), доручення керівників, надані на підставі та у межах повноважень, передбачених Конституцією та законами України; 9) додержуватися вимог законодавства у сфері запобігання і протидії корупції; 10) запобігати виникненню реального, потенційного конфлікту інтересів під час проходження державної служби; 11) постійно підвищувати рівень своєї професійної компетентності та удосконалювати організацію службової діяльності; 12) зберігати державну таємницю та персональні дані осіб, що стали йому відомі у зв`язку з виконанням посадових обов`язків, а також іншу інформацію, яка відповідно до закону не підлягає розголошенню; 13) надавати публічну інформацію в межах, визначених законом.
Приписами частини першої, другої статті 44 Закону №889-VIII закріплено, що результати службової діяльності державних службовців щороку підлягають оцінюванню для визначення якості виконання поставлених завдань, а також з метою прийняття рішення щодо преміювання, планування їхньої кар`єри.
Оцінювання результатів службової діяльності проводиться на підставі показників результативності, ефективності та якості, визначених з урахуванням посадових обов`язків державного службовця, а також дотримання ними правил етичної поведінки та вимог законодавства у сфері запобігання корупції, виконання індивідуальної програми професійного розвитку, а також показників, визначених у контракті про проходження державної служби (у разі укладення).
Частинами третьою, п`ятою-сьомою статті 44 Закону №889-VIII визначено, що оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорій «Б» і «В», здійснюється безпосереднім керівником державного службовця та керівником самостійного структурного підрозділу. Оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорії «А», здійснюється суб`єктом призначення.
За результатами оцінювання службової діяльності державного службовця йому виставляється негативна, позитивна або відмінна оцінка з її обґрунтуванням.
У разі отримання державним службовцем негативної оцінки за результатами оцінювання службової діяльності такий державний службовець звільняється із служби відповідно до пункту 3 частини першої статті 87 цього Закону та з ним розривається контракт про проходження державної служби (у разі укладення).
Висновок, що містить негативну оцінку за результатами оцінювання службової діяльності, може бути оскаржений державним службовцем у порядку, визначеному статтею 11 цього Закону.
КМУ постановою від 23.08.2017 затвердив Типовий порядок, яким визначено процедуру проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців (далі - оцінювання). Дія цього Типового порядку поширюється на державних службовців, які займають посади державної служби категорій «А», «Б» і «В».
Метою оцінювання є визначення якості виконання державним службовцем поставлених завдань, а також прийняття рішення щодо його преміювання, планування службової кар`єри, визначення потреби у професійному навчанні.
Учасниками оцінювання є: державний службовець; особа, яка визначає завдання і ключові показники результативності, ефективності та якості службової діяльності (далі - ключові показники) та здійснює підготовку пропозицій щодо оцінювання результатів службової діяльності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії «А»; безпосередній керівник державного службовця, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В»; керівник самостійного структурного підрозділу (у разі наявності), в якому працює державний службовець, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В»; суб`єкт призначення; служба управління персоналом (пункт 4 Типового порядку).
Оцінювання проводиться на підставі ключових показників, визначених з урахуванням посадових обов`язків державного службовця, а також дотримання ним загальних правил етичної поведінки та вимог законодавства у сфері запобігання корупції (пункт 7 Типового порядку).
Завдання і ключові показники державних службовців, які займають посади державної служби категорій «Б» і «В», визначаються за формою згідно з додатком 7 з урахуванням стратегічних документів державного та/або регіонального рівня, річного плану роботи державного органу, завдань, функцій та обов`язків, визначених у положенні про державний орган, положенні про відповідний структурний підрозділ, посадовій інструкції (пункт 33 Типового порядку).
Згідно пунктів 37-39 Типового порядку для визначення результатів виконання завдань безпосередній керівник спільно з керівником самостійного структурного підрозділу (у разі наявності) проводить з державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В», оціночну співбесіду.
Перед проведенням оціночної співбесіди державний службовець, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В», заповнює форму щодо результатів виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В2, за відповідний рік згідно з додатком 8 у частині відомостей щодо себе та займаної посади, опису досягнутих результатів у розрізі кожного визначеного завдання та строку його фактичного виконання.
У разі тимчасової відсутності державного службовця такі відомості зазначаються безпосереднім керівником.
Оціночна співбесіда проводиться на основі усних пояснень державного службовця, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В», про виконання завдань і ключових показників та його письмового звіту, що подається у довільній формі (у разі його подання державним службовцем). Під час оціночної співбесіди також визначаються потреби у професійному навчанні та розглядаються пропозиції щодо завдань і ключових показників на наступний період.
Після проведення оціночної співбесіди безпосереднім керівником заповнюється форма щодо результатів виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В», за відповідний рік згідно з додатком 8 у частині виставлення балів, визначення оцінки та їх обґрунтування, а також визначення потреб у професійному навчанні. Безпосередній керівник спільно з керівником самостійного структурного підрозділу (у разі наявності) виставляє державному службовцю негативну, позитивну або відмінну оцінку (крім випадків, коли жодне із завдань не підлягає оцінюванню) з її обґрунтуванням на основі розрахунку середнього бала за виконання кожного визначеного завдання (з урахуванням досягнення ключових показників) за критеріями визначення балів згідно з додатком 4.
Як встановлено вище, відповідачем визначено завдання, ключові показники результативності, ефективності та якості службової діяльності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В» для ОСОБА_1 .
Позивачу визначені наступні завдання:
1) реалізація делегованих повноважень з організації роботи управління та відділу;
2) вжиття заходів щодо забезпечення збереження водних біоресурсів. Забезпечення державного контролю та управління в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів. Організація заходів щодо збереження сприятливих умов для існування, відтворення, міграції водних біоресурсів;
3) організація рибоохоронної роботи у складі рейдових груп;
4) виконання повноважень керівника відділу. Робота з персоналом.
Згідно Результатів виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В» за 2019 рік - ОСОБА_1 , відображена наступна інформація.
1. Завдання №1 досягнутий результат (відповідно до показників результативності, ефективності та якості). Створено належні умови роботи для всіх працівників відділу. Зокрема, закуплено бланки протоколів в кількості 1000 шт, канцтовари, інспекторський склад забезпечено паливно-мастильними матеріалами, закуплено необхідні запчастини для проведення поточного ремонту автомобілів. Для досягнення високих результатів виконання функцій та завдань, які стоять перед відділом, використовуються всі наявні в розпорядженні відділу ресурси. Налагоджено роботу служби охорони праці в управлінні. Проводиться постійний інструктаж із занесенням відміток у відповідні журнали по охороні праці та протипожежної охорони. Крім того, двоє працівників відділу пройшли спец навчання з питань пожежної безпеки (за програмою пожежно - технічного мінімуму) та отримали відповідні посвідчення встановленого зразка. Розроблено комплекс організаційних та практичних заходів по запобіганню пожеж, нещасних випадків з людьми на водних об`єктах, забезпечення безпеки людей, зниження можливості майнових втрат, основних заходів цивільного захисту. Вся робота пов`язана з технічним захистом інформації в управлінні виконана. Вимоги законодавства щодо роботи з інформацією з обмеженим доступом дотримані. Приведена робота по технічній підтримці програми «Лоза-1», яка встановлена на необхідні робочі місця працівників управління. Забезпечено повне та своєчасне виконання наказів начальника управління від 05.03.2018 №9, від 16.10.2018 №61/1 від 10.10.2018 №60/1. Забезпечено належний контроль за виконанням завдань, визначених в актах органів державної влади та вищих посадових осіб. Всі завдання та доручення виконані вчасно та в повному обсязі. Станом на 01.11.2019 року зареєстровано вхідної документації в кількості 798 шт, вихідної 1101 шт, та заяв 21 шт. Облік та зберігання вилучених посадовими особами відділу знарядь добування, транспортних засобів, обладнання та предметів, що були знаряддями правопорушення та незаконно добутих водних біоресурсів ведеться належно. Зазначені матеріали реєструються в журналах та обліковуються на позабалансовому рахунку. Станом на 01.11.2019 зареєстровано 60 од., знарядь лову, 2 од., гумових човнів та 114 шт водних біоресурсів. На даний час готуються матеріали для знищення та утилізації вищезазначених вилучених одиниць.
2. Завдання №2 досягнутий результат (відповідно до показників результативності, ефективності та якості). Розроблено, затверджено та виконано «План спільних заходів з охорони нересту риби та відтворення інших водних біоресурсів на період весняно-літнього та осінньо-зимового нересту риб у 2019 році» затверджених головою обласної державної адміністрації (далі – ОДА) 01.03.2019. Підготовлено проект розпорядження голови Закарпатської ОДА, яке затверджені 18.03.2019 за №154. Узагальнена інформація про результати виконання розпорядження подана до ОДА листом від 15.07.2019 №28-03/463-19. З метою створення робочої міжвідомчої групи, відповідальним виконавцям Плану спільних заходів з охорони нересту риби та відтворення інших водних біоресурсів на період весняно-літнього та осінньо-зимового нересту риб у 2019 році, листом від 18.03.2019 №28-2/156-19 надіслало клопотання щодо призначення посадових осіб для участі в роботі цієї групи. З 10 вересня 2019 року розпочала діяти заборона вилову водних біоресурсів на період осінньо - зимового нересту риби управлінням видано наказ від 06.09.2019 №162 «Про встановлення строків заборони вилову водних біоресурсів та визначення дозволених місць на період осінньо - зимового нересту риби» встановлено строк заборони на лов (добування) риби та інших водних біоресурсів з 10 вересня 2019 року по 10 січня 2020 року. Проведення заходів, спрямованих на збереження та охорону водних біоресурсів передбачено розпорядженням Закарпатської обласної державної адміністрації від 29.08.2019 №457. Даним розпорядженням з вересня 2019 року по січень 2020 року оголошено місячник охорони нересту риби. Рекомендовано компетентним державним органам вжити всіх передбачених законом заходів для посилення охорони водних біоресурсів, скоординувати зусилля у боротьбі з незаконним рибальством та браконьєрством. Організовано та забезпечено реалізацію комплексу заходів із контролю по недопущенню порушень порядку придбання та збуту водних біоресурсів. Організовано та забезпечено реалізую комплексу заходів із контролю по недопущенню виготовлення, збуту, зберігання та реклами заборонених знарядь добування водних біоресурсів. Організовано та забезпечено реалізацію заходів з недопущення незаконного видобутку піщано - гравійної суміші та незаконних днопоглиблювальних робіт. Зокрема, під час проведення рибоохоронних рейдів викрито 7 правопорушень при проведенні робіт на землях водного фонду.
3. Завдання № 3 досягнутий результат (відповідно до показників результативності, ефективності та якості). Всі звіти за результатами рибоохоронних рейдів подані вчасно та систематизовані. Станом на 01.11.2019 здійснено 114 рейдів та подано, відповідно, 114 звітів. Всі інструктажі з охорони праці та техніки безпеки, дотримання заходів безпеки при поводженні зі зброєю, з техніки безпеки під час користування плавзасобами проведені, із відображенням в журналах обліку. 3 початку року видано 114 наказів про проведення рейдів, які підготовлені вчасно із дотриманням установленого порядку. Всі державні інспектори забезпеченні щоденниками та здійснюють їх належне ведення. Показники роботи кожного інспектора відображені в йогу щоденнику.
4. Завдання № 4 досягнутий результат (відповідно до показників результативності, ефективності та якості). Робота між працівниками відділу розподілена, завдяки чому забезпечується виконання всіх завдань передбачених положенням про відділ та наказів управління. Всі повноваження керівника відділу реалізовані, робота підлеглих контролюються належним чином. Всі заходи передбачені порядком проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців відділу виконані. Проведено моніторинг виконання та періодичний перегляд завдань та ключових показників підлеглих державних службовців. Організовано та забезпечено підвищення рівня професійної компетенції працівників відділу. Так, наказом від 11.10.2019 №56-О направлено на навчання шість працівників управління (з них 5 працівників відділу). За результатами навчання отримано свідоцтва про підвищення кваліфікації.
Додатком №4 до Типового порядку передбачено наступні критерії визначення балів: бал «Не підлягає оцінюванню» - Завдання не могло бути виконано через обставини, які об`єктивно унеможливили його виконання і щодо яких державний службовець не міг впливати чи пропонувати інший спосіб виконання завдання, зокрема тимчасова непрацездатність, відсторонення від виконання посадових обов`язків (повноважень); бал « 0» - Завдання не виконано або під час його виконання порушено вимоги законодавства у сфері запобігання корупції; бал « 1» - Завдання виконано частково, результати не можуть бути використані через необхідність суттєвого доопрацювання, до виконання завдання державний службовець підійшов формально, чим нівелював практичну цінність отриманого результату, або завдання виконане з демонстрацією неспроможності одночасного забезпечення на належному рівні і своєчасного виконання посадових обов`язків, або під час виконання такого завдання порушено вимоги правил етичної поведінки, або процес досягнення результату чи сам результат мав негативний відгук з боку користувачів, споживачів, співвиконавців, керівництва тощо; бал « 2» - Завдання виконано, але з порушенням строку виконання та/або із залученням до виконання завдання інших осіб (під час виконання роботи державний службовець потребував надання зразків документів, допомоги у виробленні алгоритму роботи, аналізі нормативно-правових актів, суттєвому коригуванні проектів документів, проявляв низьку самостійність, недостатність знань нормативно-правових актів, вимог до підготовки службових документів, потребував нагадувань і високої міри контролю з боку керівника тощо); бал « 3» - Завдання виконано своєчасно, результат якого повною мірою можна використати в роботі. Робота проводилась ефективно з дотриманням правил етичної поведінки; бал « 4» - Завдання виконано своєчасно (завчасно), результат високої якості, його досягнуто з високим ступенем самостійності (за необхідності командної роботи), ініціативності, робота проводилась ефективно, з дотриманням правил етичної поведінки. Під час виконання завдання державним службовцем вносилися пропозиції щодо інших документів або їх удосконалення.
З огляду на викладене, необхідно звернути увагу, що відповідачем не було надано жодного обґрунтування виставлених балів та обґрунтування виставленої оцінки.
Так, за результатами проведеної співбесіди за виконання завдань, виставлено бали від 1 до 2. Однак жодного обґрунтування таких балів не було наведено. Середній бал за результатами оцінювання становив 1,75, водночас жодного обґрунтування такої оцінки також не надано.
Крім того, відповідачем не надано доказів, які б підтверджували, що завдання виконано частково, або завдання виконано, але з порушенням строку виконання та/або із залученням до виконання завдання інших осіб, в якій частині воно виконано, а в якій ні.
При цьому, протягом року будь-яких зауважень щодо виконання позивачем завдань з боку керівництва не надходило.
Також відповідно до поданого позивачем звіту про виконання завдань і ключових показників результативності, ефективності та якості службової діяльності за 2019 рік, такий підтверджує виконання показника результативності, ефективності та якості у повному обсязі за кожним завданням.
Апеляційний суд, як і суд першої інстанції не заперечує того, що оцінювання службової діяльності позивача належить до виключних дискреційних повноважень суб`єкта призначення - Голови Держрибагентства.
Вказані повноваження повинні бути реалізовані з дотриманням Закону №889-VIII та Типового порядку з належним обґрунтуванням виставленого балу.
Разом з тим, суд враховує, що з огляду на критерії виставлення балів, виставлений бал свідчить про невиконання завдань або невчасне виконання завдань позивачем. При цьому, суд вважає, що оцінювання результатів службової діяльності позивача відбувалось формально, без будь-якого обґрунтування виставлених балів.
Враховуючи вищевикладене, суд доходить висновку, що відповідачем-апелянтом не доведено відповідність виставлених оцінок результатів службової діяльності ОСОБА_1 , Посада, критеріям виставлення балів, визначеними Типовим порядком.
Згідно з пунктом 3 Типового порядку оцінювання проводиться з дотриманням принципів об`єктивності, достовірності, доступності та прозорості, взаємодії та поваги до гідності державного службовця.
Зважаючи на те, що відповідачем не було дотримано порядку проведення оцінювання результатів службової діяльності позивача, оцінка, яка виставлена за виконання позивачем завдань не відповідає обґрунтуванню критеріїв виставлення балів, визначених Порядком, у зв`язку із чим суд доходить висновку про те, що відповідач діяв не на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Враховуючи вищевикладене, вірним є висновок суду про необхідність визнання протиправними та скасувати Наказу №532 в частині затвердження висновків щодо оцінювання результатів службової діяльності ОСОБА_1 та Наказ №126-ТО.
Крім того, відповідно до частини першої статті 11 Закону №889-VIII у разі порушення наданих цим Законом прав або виникнення перешкод у реалізації таких прав державний службовець у місячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про це, може подати керівнику державної служби скаргу із зазначенням фактів порушення його прав або перешкод у їх реалізації. У скарзі державний службовець може вимагати від керівника державної служби утворення комісії для перевірки викладених у скарзі фактів.
Керівник державної служби зобов`язаний не пізніше 20 календарних днів з дня отримання скарги надати державному службовцю обґрунтовану письмову відповідь (рішення) (частина третя статті 11 Закону №889-VIII). 
З Наказом №532 позивач ознайомився 11.12.2020.
12.12.2019 позивачем, в особі його представника подано скаргу до Держрибагенства щодо висновку в частині оцінювання результатів службової діяльності. 
12.12.2019 винесений наказ №126-ТО про звільнення позивача з Посади.
27.12.2019 Держрибагенством на вказану скаргу листом №10-10.2-17/7343-19 повідомлено, що інформація наведена у скарзі не є достатньою для прийняття рішення про скасування висновку в частині оцінювання результатів службової діяльності ОСОБА_1 (т.1 а.с.30).
Тобто в даному випадку, відповідач виходячи з того, що наказ про звільнення ОСОБА_1 , був прийнятий ще до прийняття рішення про розгляд скарги на висновок оцінювання службової діяльності позивача, апріорі не міг прийняти інше рішення, ніж відмова у задоволенні вказаної скарги.
Відповідно до частини четвертої статті 11 Закону №889-VIII у разі неотримання в установлений частиною третьою цієї статті строк обґрунтованої відповіді на скаргу або незгоди з відповіддю керівника державної служби державний службовець може звернутися із відповідною скаргою до суду. Вказане право і було реалізовано позивачем.
Згідно з частиною першою статті 235 Кодексу законів про працю України (далі – КЗпП) у разі звільнення без законної підстави або незаконного переведення на іншу роботу, у тому числі у зв`язку з повідомленням про порушення вимог Закону України «Про запобігання корупції» іншою особою, працівник повинен бути поновлений на попередній роботі органом, який розглядає трудовий спір. Оскільки суд вважає протиправним звільнення позивача, то ОСОБА_1 підлягає поновленню на тій посаді та у тому органі, з якого він був протиправно звільнений
Відповідно до частин п`ятої статті 87 Закон №889-VIII наказ (розпорядження) про звільнення державного службовця у випадках, передбачених частиною першою цієї статті, може бути виданий суб`єктом призначення або керівником державної служби у період тимчасової непрацездатності державного службовця або його відпустки із зазначенням дати звільнення, яка є першим робочим днем, наступним за днем закінчення тимчасової непрацездатності, зазначеним у документі про тимчасову непрацездатність, або першим робочим днем після закінчення відпустки.
Згідно з Наказом №126-ТО передбачено, що «вважати датою звільнення ОСОБА_1 перший робочий день, наступний за днем закінчення тимчасової непрацездатності, зазначеним у документі про тимчасову непрацездатність».
Разом з тим, відповідно до наявного в матеріалах справи наказу Управління «Про звільнення ОСОБА_1 » від 10.03.2020№15-О, ОСОБА_1 припинено виконання обов`язків Посада з 10.03.2020 (підстава Наказ №126-ТО) (т.2 а.с.1).
Таким чином, суд першої інстанції вірно вказав на те, що позивача потрібно поновити на Посаді з 11.03.2020.
Згідно частини другою статті 235 КЗпП при винесенні рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу або різниці в заробітку за час виконання нижчеоплачуваної роботи, але не більш як за один рік. Якщо заява про поновлення на роботі розглядається більше одного року не з вини працівника, орган, який розглядає трудовий спір, виносить рішення про виплату середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу.
Згідно підпункту «з» пункту 1 «Порядку обчислення середньої заробітної плати», затвердженого постановою КМУ від 08.02.1995 №100 (далі - Порядок №100), цей Порядок обчислення середньої заробітної плати застосовується у випадках вимушеного прогулу.
Пунктом 5 цього Порядку №100 передбачено, що нарахування виплат у всіх випадках збереження середньої заробітної плати провадиться виходячи з розміру середньоденної (годинної) заробітної плати.
Відповідно до приписів пункту 8 Порядку № 100 нарахування виплат, що обчислюються із середньої заробітної плати за останні два місяці роботи, провадяться шляхом множення середньоденного (годинного) заробітку на число робочих днів/годин, а у випадках, передбачених чинним законодавством, календарних днів, які мають бути оплачені за середнім заробітком. Середньоденна (годинна) заробітна плата визначається діленням заробітної плати за фактично відпрацьовані протягом двох місяців робочі (календарні) дні на число відпрацьованих робочих днів (годин), а у випадках, передбачених чинним законодавством, - на число календарних днів за цей період.
Згідно з довідкою Управління від 17.07.2020 №2-16-01/574-20 заробітна плата позивача за фактично відпрацьовані два місяці перед звільненням становила 13397,48 грн (т.1 а.с.232).
При обрахунку середнього заробітку за час вимушеного прогулу, суд першої інстанції встановив, що такий становить 28664,44 грн з відрахуванням податків та зборів.
При цьому, апеляційним судом не встановлено, а скаржником не висловлено заперечень щодо неправильності визначення суми середнього заробітку за час вимушеного прогулу, що підлягає стягненню з відповідача в користь позивача.
Підсумовуючи вищевказане, суд апеляційної інстанції вважає, що висновок суду першої інстанції про наявність підстав для задоволення даного позову ґрунтується на правильному застосуванні норм матеріального та дотриманні норм процесуального права, а тому оскаржуване рішення суду є законними та обґрунтованими і скасуванню не підлягає.
Наведені ж в апеляційній скарзі доводи не спростовують і не містять вагомих та обґрунтованих аргументів, які б давали підстави стверджувати про інше, а тому апеляційну скаргу слід залишити без задоволення.
Відповідно до статті 316 КАС суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
З огляду на викладене апеляційний суд приходить до висновку, що суд першої інстанції правильно встановив фактичні обставини справи та надав їм належну правову оцінку, доводами апеляційної скарги висновки, викладені в судовому рішенні не спростовуються і підстав для його скасування немає, а тому апеляційну скаргу слід залишити без задоволення.
Керуючись статтями 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Державного агентства рибного господарства України залишити без задоволення, а рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 24 липня 2020 року – без змін.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених пунктом 2 частини п`ятої статті 328 КАС.

Суддя-доповідач	 	В. Я. Качмар 	
судді	 	О. О. Большакова 	
 	 	В. С. Затолочний  	
Повне судове рішення складено 17 грудня 2020 року.