ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 640/12998/19                                                                    Суддя (судді) першої інстанції: Добрянська Я.І.

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

  08 грудня 2020 року                                                                                            м. Київ
          
Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі: 
головуючого судді                                        Кучми А.Ю., 
суддів                                                            Безименної Н.В., Бєлової Л.В.
розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київська міська державна адміністрація) на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 09 липня 2020 року (м. Київ, дата складання повного тексту не зазначається) у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київська міська державна адміністрація) про визнання протиправними дій, зобов`язати вчинити дії,-

В С Т А Н О В И Л А :

ОСОБА_1 звернувся з позовом до суду, в якому просить:
-          визнати протиправною бездіяльність Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) щодо не розгляду згідно вимог Порядку проведення дачних і садових будинків, що відповідають державним будівельним нормам, у жилі будинки, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29.04.2015 №321, заяви від 16.05.2019 року про переведення садового будинку АДРЕСА_1 у житловий будинок;
-          зобов`язати Департамент містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) розглянути заяву позивача від 16.05.2019 про переведення садового будинку АДРЕСА_1 у житловий будинок та прийняти рішення з дотриманням вимог, передбачених Порядком проведення дачних і садових будинків, що відповідають державним будівельним нормам, у жилі будинки, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29.04.2015 №321.
Позовні вимоги обґрунтовано тим, що не затвердження Київською міською радою власного Порядку переведення дачних і садових будинків, що відповідають державним будівельним нормам у жилі будинки не є підставою для прийняття рішення про відмову в переведенні дачного чи садового будинку у жилий будинок.
Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 09 липня 2020 року адміністративний позов задоволено частково. Визнано протиправною бездіяльність Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) щодо не розгляду згідно вимог Порядку проведення дачних і садових будинків, що відповідають державним будівельним нормам, у жилі будинки, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29.04.2015 №321, заяви від 16.05.2019 року про переведення садового будинку АДРЕСА_1 . Зобов`язано Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) розглянути заяву позивача про переведення дачного (садового) будинку у жилий будинок від 14 травня 2019 року та прийняти відповідне рішення згідно з Порядком переведення дачних і садових будинків, що відповідають державним будівельним нормам, у жилі будинки, затвердженого постановою Кабінетом Міністрів України від 29 квітня 2015 року №321. В іншій частині позовних вимог відмовлено. 
Не погоджуючись з судовим рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить змінити рішення суду першої інстанції в частині та постановити нове рішення, яким відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі.
Апеляційну скаргу обґрунтовано тим, що рішення суду першої інстанції прийнято з порушенням норм матеріального та процесуального права, без повного з`ясування усіх фактичних обставин у справі. Наголошує, що переведення дачних і садових будинків, які відповідають державним будівельним нормам, у жилі будинки здійснюється, зокрема, виконавчим органом міської ради за заявою власника, за наслідками розгляду якої приймається одне рішення - про переведення дачного чи садового будинку у жилий будинок або про відмову у такому переведенні. Однак суд першої інстанції зобов`язує розглянути заяву позивача іншу юридичну особу, оскільки відповідачем по справі має бути виконавчий орган Київської міської ради (Київська міська державна адміністрація).
Розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи, правильність застосування судом першої інстанції норм законодавства, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а рішення суду - без змін.
Згідно ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, із матеріалів справи вбачається, що позивач подав 14.05.2019 до Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) заяву про переведення дачного (садового) будинку у жилий будинок, з проханням перевести садовий будинок АДРЕСА_1 .
До вказаної заяви позивач додав копію документа, що підтверджує право власності на будинок, засвідчену в установленому порядку - витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №166029173 від 10.05.2019 та звіт про проведення технічного огляду будинку.
Відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від №166029173 від 10.05.2019, садовий будинок загальною площею 295,3 кв.м., що розташований за адресою: АДРЕСА_2 , зареєстрований на праві власності за позивачем, номер запису про право власності: 31478097, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 1825878280000.
14 січня 2018 року експертом з технічного обстеження будівель і споруд проведено технічний огляд вказаного садового будинку, за результатами якого складено звіт про проведення технічного огляду дачного (садового) будинку.
Відповідно до висновку про відповідність об`єкта державним будівельним нормам, садовий (дачний) будинок за адресою: АДРЕСА_2 відповідає вимогам державних будівельних норм.
На вказану вище заяву позивача, відповідач надав позивачу відповідь у формі листа від 23 травня 2019 року №055-6024, в якій зазначив, що на виконання постанови Кабінету Міністрів України від 29 квітня 2015 року №321 «Про затвердження Порядку переведення дачних і садових будинків, що відповідають державним будівельним нормам, у жилі будинки» Київська міська рада розробила та оприлюднила 14 березня 2016 року проект рішення «Про затвердження Порядку переведення дачних і садових будинків, що відповідають державним будівельним нормам, у жилі будинки» для одержання зауважень і пропозицій від фізичних та юридичних осіб, і, що вказаний проект рішення буде розглянуто згідно з Регламентом Київської міської ради від 07 липня 2016 року №579/579. Також, Департамент вказав, що після проходження усіх погоджувальних процедур по затвердженню Порядку переведення дачних і садових будинків, що відповідають державним будівельним нормам, у жилі будинки, Департамент повернеться до розгляду звернень щодо переведення дачних і садових будинків, що відповідають державним будівельним нормам, у жилі будинки.
Вважаючи, що відповідачем порушено вимоги Порядку переведення дачних і садових будинків, що відповідають державним будівельним нормам, у жилі будинки, затвердженого  постановою Кабінету Міністрів України від 29.04.2015 №321, що виявилось у не прийнятті рішення про переведення садового будинку у жилий будинок або про відмову в такому переведенні, позивач звернувся з даним адміністративним позовом до суду.
Задовольняючи частково позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що на заяву позивача надав відповідь листом Департамент містобудування та архітектури Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації у листі 23 травня 2019 року №055-6024, однак, вказаний лист не є рішенням, тому дії відповідача щодо неприйняття рішення за результатами розгляду заяви позивача є протиправною бездіяльністю.
Колегія суддів погоджується з таким висновком суду першої інстанції з огляду на наступне.
Частиною другою статті 4 Житлового кодексу УРСР встановлено, що житловий фонд включає: жилі будинки і жилі приміщення в інших будівлях, що належать державі (державний житловий фонд); жилі будинки і жилі приміщення в інших будівлях, що належать колгоспам та іншим кооперативним організаціям, їх об`єднанням, профспілковим та іншим громадським організаціям (громадський житловий фонд); жилі будинки, що належать житлово-будівельним кооперативам (фонд житлово-будівельних кооперативів); жилі будинки (частини будинків), квартири, що належать громадянам на праві приватної власності (приватний житловий фонд); квартири в багатоквартирних жилих будинках, садибні (одноквартирні) жилі будинки, а також жилі приміщення в інших будівлях усіх форм власності, що надаються громадянам, які відповідно до закону потребують соціального захисту (житловий фонд соціального призначення).
Згідно зі статтею 6 Житлового кодексу УРСР жилі будинки і жилі приміщення призначаються для постійного або тимчасового проживання громадян, а також для використання у встановленому порядку як службових жилих приміщень і гуртожитків. Надання приміщень у жилих будинках для потреб промислового характеру забороняється.
Відповідно до статті 8-1 Житлового кодексу УРСР громадяни відповідно до закону мають право на переведення дачних і садових будинків, що відповідають державним будівельним нормам, у жилі будинки в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України. Рішення про переведення дачних і садових будинків у жилі будинки приймається відповідними органами місцевого самоврядування.
Таким чином, положеннями статті 8-1 Житлового кодексу УРСР передбачено порядок переведення дачних і садових будинків у жилі, водночас як і положеннями статті 6 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» не визначено, що для реєстрації місця проживання в садовому будинку особа має подати рішення про переведення садового будинку в житловий.
На виконання вимог частини статті 8-1 Житлового кодексу УРСР Кабінетом Міністрів України прийнято постанову від 29 квітня 2015 року №321, якою затверджено Порядок переведення дачних і садових будинків, що відповідають державним будівельним нормам, у жилі будинки (далі по тексту - Порядок).
Цей Порядок визначає механізм переведення дачних і садових будинків, що відповідають державним будівельним нормам, у жилі будинки.
Переведення дачних і садових будинків, що відповідають державним будівельним нормам, у жилі будинки здійснюється безоплатно органами місцевого самоврядування села, селища, міста, з якими відповідні дачні поселення та садівничі товариства пов`язані адміністративно або територіально.
Відповідно до пункту 2 Порядку переведення дачних і садових будинків, що відповідають державним будівельним нормам, у жилі будинки здійснюється безоплатно органами місцевого самоврядування села, селища, міста, з якими відповідні дачні поселення та садівничі товариства пов`язані адміністративно або територіально.
За правилами пункту 3 Порядку для переведення дачного чи садового будинку у жилий будинок громадянин, який є його власником, або уповноважена ним особа (далі - власник) подає до виконавчого органу сільської (селищної, міської) ради, а у разі, коли в сільській раді виконавчий орган не утворено, - сільському голові (далі - уповноважений орган) заяву за формою згідно з додатком 1, до якої додаються: - копія документа про право власності на дачний чи садовий будинок, засвідчена в установленому порядку; - письмова згода співвласників (за наявності) на переведення такого будинку в жилий; - звіт про проведення технічного огляду дачного чи садового будинку з висновком про його відповідність державним будівельним нормам за формою згідно з додатком 2.
Відповідно до пункту 4 Порядку за результатами розгляду заяви та доданих до неї документів уповноважений орган протягом місяця з дня їх надходження приймає рішення про переведення дачного чи садового будинку у жилий будинок або про відмову в такому переведенні.
Прийняття рішення про відмову в переведенні дачного чи садового будинку у жилий будинок допускається за наявності хоча б однієї з таких підстав: неподання документів, зазначених у пункті 3 цього Порядку; виявлення в поданих документах недостовірних відомостей; встановлення невідповідності дачного чи садового будинку вимогам державних будівельних норм, що зазначені у розділі I (обов`язковий) результатів технічного огляду звіту про проведення технічного огляду дачного чи садового будинку (додаток 2).
У разі відмови в переведенні дачного чи садового будинку у жилий будинок власник має право повторно подати документи, зазначені у пункті 3 цього Порядку, після усунення причин, що стали підставою для прийняття такого рішення.
З наведених правових норм вбачається, що переведення дачних і садових будинків, які відповідають державним будівельним нормам, у жилі будинки здійснюється, зокрема, виконавчим органом міської ради за заявою власника, за наслідками розгляду якої приймається одне з рішень - про переведення дачного чи садового будинку у жилий будинок або про відмову в такому переведенні.
Відповідно до статті 6 Закону України «Про столицю України - місто-герой Київ» місцеве самоврядування у місті Києві здійснюється територіальною громадою міста як безпосередньо, так і через Київську міську раду, районні в місті ради (у разі їх утворення) та їх виконавчі органи.
Частиною першою статті 101 Закону України «Про столицю України - місто-герой Київ» визначено, що виконавчим органом Київської міської ради є Київська міська державна адміністрація, яка паралельно виконує функції державної виконавчої влади, що є особливістю здійснення виконавчої влади в місті Києві.
Таким чином, КМДА, як виконавчий орган Київської міської ради, зобов`язаний розглянути заяву позивача про переведення дачного (садового) будинку у жилий будинок від 14.05.2019 року та прийняти одне із рішень - про переведення дачного чи садового будинку у жилий будинок або про відмову в такому переведенні.
Разом із тим, відповідачем не надано суду будь-яких доказів, які б підтверджували, що КМДА розглянула заяву позивача та прийняла відповідне рішення за результатами її розгляду.
Водночас, рішення за результатами розгляду заяви позивача відповідачем не прийнято, а відповідь надано листом, який не можна розцінювати, як рішення уповноваженого органу про переведення дачного чи садового будинку у жилий будинок або про відмову в такому переведенні, як передбачено пунктом 4 Порядку. Крім того, надана листом відмова обгрунтована підставами, не передбаченими Порядком.
Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 30 березня 2020 року у справі №363/541/16-а, у постанові від 13 серпня 2020 року у справі № 344/5277/17.
За таких обставин, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що дії відповідача щодо неприйняття рішення за результатами розгляду заяви позивача є протиправною бездіяльністю.
При цьому, суд першої інстанції вірно вказав, що позовні вимоги належить задовольнити частково, тому що за умови не розгляду відповідачем заяви позивача, у суду відсутні підстави вважати, що КМДА мала прийняти рішення про переведення садового будинку у жилий будинок, що розташований за адресою: садовий будинок АДРЕСА_1 .
Натомість доведена протиправна бездіяльність відповідача є підставою для зобов`язання розглянути заяву позивача про переведення дачного (садового) будинку у жилий будинок від 14 травня 2019 року та прийняти відповідне рішення відповідно до норм Порядку.
Колегія суддів не приймає доводи апелянта, як на підставу для скасування рішення суду першої інстанції, що відповідачем по справі має бути виконавчий орган Київської міської ради (Київська міська державна адміністрація), оскільки по-перше, під час розгляду справи у суді першої інстанції відповідачем не було заявлено будь-яких клопотань щодо заміни відповідача на належного; по-друге, у відповіді від 23 травня 2019 року №055-6024, яка була надана позивачу у формі листа зазначено, що після проходження усіх погоджувальних процедур по затвердженню Порядку переведення дачних і садових будинків, що відповідають державним будівельним нормам, у жилі будинки, Департамент повернеться до розгляду звернень щодо переведення дачних і садових будинків, що відповідають державним будівельним нормам, у жилі будинки, тобто у даній відповіді будь-яких посилань з приводу подання заяви до неналежного органу не зазначено. Крім того, доказів затвердження відповідного Порядку, про який йде мова у листі під час розгляду справи не надано.
Відповідно до пункту 30 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Hirvisaari v. Finland» від 27 вересня 2001 року, рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя .
Згідно пункту 29 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Ruiz Torija v. Spain» від 9 грудня 1994 року, статтю 6 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи
Згідно пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.
Доводи апеляційної скарги зазначених вище висновків суду попередньої інстанції не спростовують і не дають підстав для висновку, що судом першої інстанції при розгляді справи неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, чи порушено норми процесуального права.
З урахуванням вищевикладеного, колегія суддів приходить до висновку, що рішення суду є законним і обґрунтованим, ухваленим з дотриманням норм матеріального та процесуального права, а тому підстав для його скасування не має.
Керуючись ст. ст. 242, 243, 251, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, колегія суддів -
П О С Т А Н О В И Л А :
Апеляційну скаргу Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київська міська державна адміністрація) залишити без задоволення, а рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 09 липня 2020 року - без змін.
Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття та може бути оскаржена в порядку та строки, встановлені ст.ст.  328,  329 КАС України.
Повний текст постанови виготовлено 08.12.2020.
Головуючий суддя:                                                                                        А.Ю. Кучма 

                                                                                                                          Н.В. Безименна

                                                                                                              Л.В. Бєлова