УХВАЛА 
30 листопада 2020 року
м. Київ
справа № 278/17/20
провадження № 51-5677ск20
Верховний Суд колегією суддів Третьої судової палати 
Касаційного кримінального суду у складі:
головуючого            ОСОБА_1 ,
суддів                        ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
розглянувши касаційну скаргу захисника засудженого ОСОБА_4 – адвоката ОСОБА_5 на вирок Житомирського районного суду Житомирської області від 30 червня 2020 року та ухвалу Житомирського апеляційного суду від 24 вересня 2020 року,
встановив:
У касаційній скарзі захисник ОСОБА_5 , посилаючись на істотне порушення вимог кримінального процесуального закону, просить скасувати постановлені щодо ОСОБА_4 судові рішення, а кримінальне провадження закрити.
Перевіривши касаційну скаргу на відповідність вимогам ст. 427 Кримінального процесуального кодексу України (далі – КПК), колегія суддів дійшла висновку, що скаргу подано без додержання вимог зазначеної статті.
Згідно з п. 4 ч. 2  ст. 427 КПК касаційна скарга повинна містити обґрунтування заявлених скаржником вимог із зазначенням того, у чому полягає незаконність чи необґрунтованість судових рішень.
Відповідно до ч. 1 ст. 438 КПК підставами для скасування або зміни судового рішення судом касаційної інстанції є лише: істотне порушення вимог кримінального процесуального закону (ст. 412 КПК), неправильне застосування закону України про кримінальну відповідальність (ст. 413 КПК) чи невідповідність призначеного покарання тяжкості кримінального правопорушення та особі засудженого (ст. 414 КПК).
Посилаючись у касаційній скарзі на незаконність судового рішення, особа, котра подає касаційну скаргу, має вказати на конкретні порушення закону, які є підставами для скасування або зміни судового рішення і які, на її думку, були допущені судами при винесенні судових рішень, а також навести конкретні аргументи на обґрунтування кожної позиції.
Водночас слід враховувати, що відповідно до ст. 433 КПК суд касаційної інстанції перевіряє правильність застосування норм матеріального та процесуального права, правової оцінки обставин і не має права досліджувати докази, встановлювати та визнавати доведеними обставини, що не були встановлені в оскаржуваному судовому рішенні, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу.
Так, у касаційній скарзі захисник ОСОБА_5 порушує питання про скасування судових рішень стосовно ОСОБА_4 у зв`язку з істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону.
Однак, в обґрунтування своїх доводів він не зазначає, в чому саме полягає істотність цих порушень допущених судами першої та апеляційної інстанцій, а також яким чином вони вплинули на законність та обґрунтованість судових рішень і були б підставою відповідно до ст. 438 КПК для їх скасування касаційним судом із закриттям кримінального провадження, з огляду на положення статей 284, 370, 412, 419 КПК у їх взаємозв`язку. Натомість захисник, обґрунтовуючи порушення, які, на його думку, були допущені судами під час розгляду кримінального провадження щодо ОСОБА_4 не погоджується з оцінкою доказів, наявних у матеріалах провадження, надає їм власну оцінку, відмінну від оцінки, наданої судами та оспорює фактичні обставини справи, що відповідно до статей 433, 438 КПК не є предметом перевірки суду касаційної інстанції.
Крім того, касаційна скарга захисника не містить доводів щодо незаконності висновків суду апеляційної інстанції, наведених в ухвалі цього суду на спростування доводів апеляційної скарги захисника.
Також, всупереч п. 5 ч. 2 ст. 427 КПК касаційна скарга ОСОБА_5 не містить чітких вимог до суду касаційної інстанції, оскільки захисник просить скасувати постановлені стосовно ОСОБА_4 судові рішення, а кримінальне провадження закрити.
Проте захисник у касаційній скарзі не зазначив підстав для такого закриття, передбачених у ст. 284 КПК, та не обґрунтував своїх доводів у цій частині.
Оскільки касаційна скарга не відповідає вимогам, які до неї ставляться, її потрібно залишити без руху та встановити строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків.
Верховний Суд звертає увагу, що особа, яка подає касаційну скаргу та якій                         надано строк на усунення її недоліків, може виправити їх шляхом складання нового тексту касаційної скарги, якщо зауваження колегії суддів стосувалися змістовної частини скарги, та/або шляхом подання додаткових документів, якщо всупереч вимогам КПК, вона не надала усіх документів, які мають подаватися разом з касаційною скаргою. 
Керуючись ч. 1 ст. 429 КПК, Верховний Суд
постановив:
Залишити без руху касаційну скаргу захисника ОСОБА_5 і встановити п`ятнадцятиденний строк із дня отримання ухвали на усунення зазначених у ній недоліків.
У разі невиконання викладених в ухвалі вимог касаційну скаргу буде повернуто особі, яка її подала.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Судді:
ОСОБА_1                               ОСОБА_2                                   ОСОБА_3